Psykoosisairauksien geneettisten taustatekijöiden tutkimus Suomessa (SUPER-tutkimus) - Potilaiden ilmoittaman psykiatrisen ja somaattisen lääkitystiedon analyysi - Rantanen, Camilla; Isotalo, Matilda (My University, 2022)
Tässä tutkielmassa tarkastellaan SUPER-tutkimukseen osallistuneiden, psykoosisairauden diagnoosin omaavien potilaiden psyyken- ja somaattisen lääkityksen eroja suhteessa tutkimukseen osallistumisaikaan. Samalla arvioidaan koko tutkimusaineiston yhtenäisyyttä tutkittavien lääkityksen osalta. Yleisimmät lääkeaineryhmät aineistossa olivat psykoosilääkkeet (89,6 %), masennuslääkkeet (32,1 %), mielialaa tasaavat lääkkeet (28,6 %) ja ahdistuslääkkeet (21,1 %). Myös beetasalpaajalääkitys oli varsin yleinen tässä potilasryhmässä (21,8 %). Vertailemalla tuhannen potilaan otosta tutkimuksen alku- ja loppupäästä voidaan todeta, että alkupään potilailla on ollut käytössään tilastollisesti merkitsevästi enemmän psykoosilääkkeitä (94,4 % vs. 84,9 %) ja ummetuslääkkeitä (11,5 % vs. 4,2 %), kun taas loppupään potilailla on ollut käytössään tilastollisesti merkitsevästi enemmän ahdistuslääkkeitä (26,3 % vs. 15,9 %), unilääkkeitä (23,5 % vs. 6,5 %), kipulääkkeitä (12,5 % vs. 4,4 %) sekä muita sydän- ja verisuonisairauksien lääkkeitä (35,3 % vs. 27,3 %). Tilastollisesti merkitsevää eroa ei alku- ja loppupään välillä ole masennuslääkkeiden, mielialaa tasaavien lääkkeiden, liikahappoisuuden hoitoon tarkoitettujen valmisteiden, diabeteslääkkeiden eikä lipidilääkkeiden käyttömäärissä. Eri psyykenlääkevalmisteita on alkupään potilailla käytössään keskimäärin 2,50 ja loppupään potilailla keskimäärin 2,55 kappaletta. Tutkimus vahvistaa käsitystä psykoosisairauksien lääkehoidon moninaisuudesta sekä psyykenlääkkeiden että somaattisten sairauksien lääkehoidon osalta. SUPER-tutkimuksen otoksen (n=10 474) alku- ja loppupään erot varsinkin eri lääkehoitojen yleisyydessä tulee ottaa huomioon suunniteltaessa aineiston jatkoanalyysejä.