Akateeminen kulttuuri johdon ohjauksen suunnannäyttäjänä: Johdon ohjausjärjestelmäpaketti Turun kauppakorkeakoulussa - Elo, Veera (fi=Turun yliopisto. Turun kauppakorkeakoulu|en=University of Turku. Turku School of Economics|, 2017)
Johdon ohjauksella viitataan yleisesti prosesseihin, joiden avulla yksilöiden toimia suunnataan kohti organisaation tavoitteita. Perinteisessä johdon laskentatoimen kirjallisuudessa johdon ohjauksen mekanismit on nähty yksittäisinä järjestelminä, vaikka niiden kytkeytyminen toisiinsa onkin jo laajalti tunnustettu. Malmi ja Brown (2008) perustelevat niiden tutkimisen yhtenäisenä pakettina sillä, että johdon ohjausjärjestelmät eivät toimi eristyksissä, vaan ovat osa laajempaa kokonaisuutta. Jos järjestelmiä tutkitaan yksittäin, saattaa se vaikeuttaa tulosten tulkintaa, sekä johtaa virheellisiin johtopäätöksiin. Tässä tutkielmassa perehdytään johdon ohjausjärjestelmäpakettiin voittoa tavoittelemattomassa organisaatiossa, Turun kauppakorkeakoulussa. Tutkielman ensimmäisenä tavoitteena onkin havainnollistaa, miten johdon ohjausjärjestelmäpaketti ilmenee kohdeorganisaatiossa. Lisäksi tutkielman toisena tavoitteena on analysoida, miten ohjauksen kulttuuriset elementit ovat kytkeytyneet organisaation suunnittelutyökaluihin. Kulttuuristen kontrollien ja suunnittelukontrollien kytkeytymistä lähdettiin tutkimaan käyttämällä Ortonin ja Weickin (1990) kytköstyyppien jaottelua. Tutkielman empiria toteutettiin laadullisten teemahaastattelujen kautta, joiden avulla pystyttiin muodostamaan Turun kauppakorkeakoulun oma malli johdon ohjausjärjestelmäpaketista, sekä hahmottelemaan suunnittelun elementtien ja kulttuuristen elementtien välisten kytkösten tyyppejä. Kohdeorganisaatiolle rakennettu ohjausjärjestelmäpaketti koostuu viiden osa-alueen sijaan vain neljästä: kulttuurisista kontrolleista, suunnittelukontrolleista, palkitsemisesta, sekä hallinnollisista kontrolleista. Lisäksi kytkeytymisistä voidaan todeta, että kohdeorganisaation arvot ovat löyhästi kytkeytyneet sekä pitkän, että lyhyen aikavälin suunnitteluun, ja lisäksi klaanit ja vuosisuunnitelma ovat keskenään löyhästi kytkeytyneet puolin ja toisin. Suunnitteluelementit ilmenevät kohdeorganisaatiossa vahvasti ohjaavina: lähes kaikkia näkyviä aktiviteetteja mitataan, seurataan tai kehitetään pitkällä ja lyhyellä tähtäimellä. Huomionarvoista on kuitenkin, etteivät ne ole itsenäisiä ohjauskeinoja, vaan osa ohjausjärjestelmäpakettia, jossa ne vaikuttavat myös paketin muihin osa-alueisiin. Voittoa tavoittelemattomalle organisaatiolle tyypillisesti arvot ja klaanit toimivat vahvasti suunnittelun taustalla, jolloin klaanien oma arvomaailma ja oman edun tavoittelu saattavat nousta prosessissa suureenkin merkitykseen.