Suomalaisten korkeakouluopiskelijoiden liikuntatottumusten yhteys koettuun keskittymis-, oppimis- ja muistikykyyn sekä todetun lukivaikeuden esiintymiseen - Silokivi, Leevi (My University, 2026)
Tämän pro gradu -tutkielman tavoitteena oli selvittää, millainen yhteys suomalaisten korkeakouluopiskelijoiden liikuntatottumuksilla on koettuun keskittymis-, oppimis- ja muistikykyyn sekä todetun lukivaikeuden esiintymiseen. Tutkimusaineistona hyödynnettiin THL:n vuonna 2024 suorittamaa korkeakouluopiskelijoiden terveys- ja hyvinvointitutkimusta. Tutkimusaineistossa oli osallistujia (N=3639) jokaisesta suomalaisesta korkeakoulusta pois lukien Högskolan på Åland, Poliisiammattikorkeakoulu sekä Maanpuolustuskorkeakoulu. Tässä pro gradu -tutkielmassa tarkasteltiin osallistujien vastauksia, jotka liittyivät heidän todettuun lukivaikeuteensa, itsearvioituun liikunta-aktiivisuuteensa sekä koettuun keskittymis-, oppimis- ja muistikykyynsä. Opiskelijat arvioivat viikon aikana harrastamaansa rauhallista, ripeää ja raskasta liikuntaa tunneissa ja minuuteissa sekä lisäksi heidän harrastamaansa lihaskuntoliikuntaa kertoina viikossa. Tämän lisäksi osallistujat arvioivat keskittymis-, oppimis- ja muistikykynsä. Osallistujien todettu lukivaikeus sekä heidän antamat arviointinsa keskittymis-, oppimis- ja muistikyvystään ristiintaulukoitiin heidän liikuntatottumustensa kanssa, jotta saataisiin selvitettyä, millainen yhteys näiden välillä on. Tuloksista ilmeni, että liikkumisen suosituksen, kestävyysliikuntasuosituksen ja lihaskuntosuosituksen täyttämisellä oli positiivinen yhteys koettuun keskittymis-, muisti- ja oppimiskykyyn. Liikkumisen suosituksen täyttäneet arvioivat keskittymis-, muisti- ja oppimiskykynsä useammin hyväksi tai erittäin hyväksi kuin osallistujat, jotka eivät suosituksia täyttäneet. Vastaavasti osallistujat, jotka eivät täyttäneet liikkumisen suosituksia, arvioivat keskittymis-, muisti- ja oppimiskykynsä useammin huonoksi tai erittäin huonoksi. Liikkumisen suosituksen ja sen osa-alueiden täyttäneillä havaittiin prosentuaalisesti vähemmän lukivaikeutta, mutta lukivaikeuden esiintymisen ja liikuntatottumusten välillä ei ilmennyt tilastollisesti merkitsevää yhteyttä. Muuttujien väliset yhteydet sekä tilastollinen merkitsevyys heikentyi, kun tarkasteltiin intensiteetiltään kevyempää liikuntaa. Tuloksista voidaan päätellä, että liikkumisen suositusten täyttäminen voi parantaa koettua keskittymis-, muisti- ja oppimiskykyä, mutta liikkumisen suositusten täyttämisellä ei ole merkitsevää yhteyttä lukivaikeuden esiintymiseen.
Keywords: Korkeakouluopiskelijat; liikuntatottumukset; keskittymiskyky; oppimiskyky; muistikyky; liikkumissuositukset; lukivaikeus