Uusi polvi ja politiikan suunta – Mitä nuoret ajattelevat yhteiskuntapolitiikasta? - Tukiainen Janne; Maliranta Mika; Rönkkö Risto; Saari Juho (Labore, 2025)
Selvitämme tässä tutkimuksessa nuorten yhteiskuntapoliittisia kantoja. Tekniikkana käytetään satunnaiskokeellista kyselytutkimusmenetelmää (ns. conjoint-menetelmä), jossa vastaaja joutuu arvottamaan erilaisia yhteiskuntapoliittisia toimia keskenään. Satunnaistamisen ansiosta tuloksille voidaan antaa kausaalitulkintoja. Nuorten keskuudessa esiintyy voimakasta vastustusta työn verotuksen kiristämiselle sekä kannatusta verotuksen keventämiselle. Toisaalta työttömyysturvan heikennyksiä vastustetaan ja koulujen luokkakoon pienentämistä sekä työajan lyhentämistä kuusituntiseksi kannatetaan. Nämä kannat yhdessä sopivat huonosti yhteen julkisen talouden kestävyysvajeen korjaamisen kanssa. Toisaalta jonkin verran kannatusta löytyy työperäisen maahanmuuton edistämiselle. Turkistarhauksen kieltäminen saa voimakasta kannatusta. Nuorten kannat eivät näytä juurikaan poikkeavan vanhemmasta ikäluokasta, paitsi siinä, että nuoret kannattavat työajan lyhentämistä. Vaikka eri sukupolvien yhteiskuntapoliittisen näkemykset ovat yhtenevät, eroavat puoluepoliittiset kannat erittäin paljon toisistaan: nuoret suosivat etenkin Perussuomalaisia. Perussuomalaisten kannatus on yhteydessä muun muassa Tiktokin käyttöön sekä siihen että nuoret luottavat vanhempia vähemmän yhteiskunnallisiin instituutioihin. Nuorten välillä yhteiskuntapoliittiset näkemykset poikkeavat voimakkaasti sen mukaan mieltääkö nuori itsensä vasemmistolaiseksi vai oikeistolaiseksi tai liberaaliksi vai konservatiiviksi. Myös sukupuolten välillä on joitakin merkittäviä eroja. Perussuomalaisten käsitykset ovat melko samanlaisia kuin muiden puolueiden kannattajilla lukuun ottamatta sitä, että perussuomalaiset vastustavat voimakkaasti työperäisen maahanmuuton lisäämistä, mutta eivät turkistarhausta. Tuloksemme viittaavat siihen, että vaikka tulevina vuosina puoluerakenteet ovatkin muutospaineissa uusien äänestäjien myötä, yhteiskuntapoliittisissa näkemyksissä ei ole luvassa sellaisia muutoksia, jotka helpottaisivat hyvinvointivaltion taloudellisten perustuksien vahvistamista tukevia toimia. Nuorten välillä esiintyy näkemysten polarisaatiota, mikä viittaa siihen, että poliittisten toimien yhteensovittaminen johdonmukaiseksi politiikkaohjelmaksi on haasteellista myös tulevaisuudessa.