Lasten fonologisen prosessoinnin taitojen yhteys vieraan kielen äänteiden oppimiseen - Lähteinen, Sonja (My University, 2022)
Tämän pro gradu -tutkielman tarkoituksena on tuoda uutta tietoa lasten äidinkielen äänteellisten taitojen ja vieraan kielen äänteiden oppimisen välisestä yhteydestä. Fonologisen prosessoinnin taidot huomioidaan usein esimerkiksi lukemisen vaikeuksia arvioidessa. On kuitenkin perusteltua epäillä, että vaikeudet äidinkielen kielellisissä perustaidoissa vaikuttaisivat myös vieraan kielen tuoton oppimiseen. Vieraan kielen äänteiden oppimista tarkasteleville teorioille ja malleille on yhteistä käsitys siitä, että eri kielten äänteiden väliset erot tulee ensin havaita, jotta ne voidaan oppia tuottamaan oikein. Tutkielman lopulliseen analyysiin otettiin 17 koehenkilöä. Tutkittavat olivat iältään keskimäärin 8;3-vuoden ikäisiä suomenkielisiä lapsia, jotka osallistuivat tutkimukseen kahtena peräkkäisenä päivänä. Lapset harjoittelivat molempina päivinä vieraan kielen äännettä Peltolan ym. (2017) kehittämällä kuuntele ja toista -tehtävällä. Toisen tutkimuspäivän lopuksi koehenkilöiden fonologisen prosessoinnin taitoja tarkasteltiin Äänteiden prosessointi -osatestillä, joka sisältyy NEPSY II – lasten neuropsykologiseen tutkimukseen (Korkman ym., 2008). Tulososiossa yhdistettiin molemmista testeistä saadut tulokset ja tarkasteltiin niiden yhteyttä tilastollisin menetelmin. Tutkielman päätulos on, että heikompi suoriutuminen äidinkielen äänteiden prosessoinnin tehtävissä oli yhteydessä erilaiseen suoriutumisprofiiliin vieraan kielen äänteen oppimista mittaavassa tehtävässä. Lapset, jotka suoriutuivat keskimääräistä heikommin Äänteiden prosessointi -testistä, muokkasivat kuuntele ja toista -tehtävässä poikkeuksellisesti sekä kontrolliäännettä /y/, että kohdeäännettä /ʉ/. Tutkielman kliininen merkittävyys kohdistuu näiden lasten tukemiseen sekä kieltenopetuksessa, että puheterapiassa äänteiden tunnistusta ja tuottoa harjoitellessa.
Keywords: fonetiikka, kielen oppiminen, puheterapia, äänteet