How deep is your GenAI use? : Studying role-based differences of GenAI literacy in business organizations - Rawlins, Nikolas (My University, 2026)
This thesis examines how Generative Artificial Intelligence (GenAI) literacy is perceived across organizational roles and how these perceptions compare with existing AI and GenAI literacy frameworks. As the adoption of GenAI systems increases, employees and managers are expected to keep up with the pace of technological change while developing the skills and competencies required to use these tools effectively. However, existing research remains fragmented and heavily focused on educational settings with comparatively few studies exploring literacy in the workplace and business environments. The study adopts a qualitative approach with ten semi-structured interviews with experts, managers and users from four large organizations in Finland. The interview data were subsequently analyzed using Reflexive Thematic Analysis (RTA) to identify patterns in participants’ experiences and viewpoints. Moreover, the literature review draws on multiple fields of study in order to establish a broader understanding of how GenAI literacy is currently conceptualized. The findings indicate that GenAI literacy is primarily viewed as a set of practical competencies rather than having theoretical or technical knowledge. Responsible use, critical evaluation and validation emerged as individual-centered themes whereas clear guidelines, company culture, the role of management and the need for training and support highlighted the importance of organizational dimensions. At the same time, clear differences were identified between roles suggesting literacy misalignment. Taken together, a key observation was that GenAI literacy is shaped by individual factors as well as their workplace environment. Similarly, the comparison with existing frameworks revealed substantial alignment with many practical individual competencies, but considerably less emphasis on personal attitudes, confidence, organizational or role-based requirements. Consequently, contemporary frameworks do not sufficiently capture the complexity of GenAI literacy in the workplace. This thesis contributes to the surrounding literature by demonstrating how GenAI literacy extends beyond individual competencies and is shaped by personal, contextual and organizational factors. This in turn provides a variety of opportunities for future research.

Tämä opinnäytetyö tutkii miten generatiivisen tekoälyn (GenAI) lukutaito ymmärretään eri organisaatioroolien näkökulmasta ja miten nämä käsitykset vertautuvat olemassa oleviin sekä tekoälyn että generatiivisen tekoälylukutaidon viitekehyksiin. GenAI:n yleistyessä yrityksissä sekä työntekijöiden että esihenkilöiden odotetaan pysyvän teknologisen kehityksen tahdissa samalla kun he kehittävät ja ylläpitävät omaa osaamistaan. Aiempi tutkimus on kuitenkin hajanaista ja keskittyy pitkälti koulutusympäristöihin, kun taas työelämään ja liiketoimintaympäristöihin keskittyvät selvitykset ovat jääneet vähäisemmälle huomiolle. Tutkimuksessa hyödynnetään laadullista tutkimusotetta puolistrukturoitujen haastattelujen avulla. Aineisto koostuu kymmenestä haastattelusta, joka toteutettiin asiantuntijoiden, esihenkilöiden ja käyttäjien kanssa, jotka työskentelevät neljässä suuressa Suomessa toimivassa organisaatiossa. Haastatteluaineiston analysoinnissa sovellettiin refleksiivistä temaattista analyysia (Reflexive Thematic Analysis, RTA), jonka avulla tunnistettiin toistuvia teemoja osallistujien kokemuksissa ja näkemyksissä. Lisäksi kirjallisuuskatsauksessa yhdistetään useita tutkimussuuntauksia laajemman käsityksen muodostamiseksi siitä, miten GenAI-lukutaito tällä hetkellä ymmärretään kirjallisuudessa. Tulokset osoittavat, että työelämässä GenAI-lukutaito nähdään ensisijaisesti käytännöllisinä taitoina ja valmiuksina teoreettisen tai teknologisen tietämyksen sijaan. GenAI-järjestelmien vastuullinen käyttö, kriittinen arviointi ja tuotosten validointi korostuivat tärkeinä yksilötason taitoina, kun taas selkeät ohjeistukset, yrityskulttuuri, johtamisen rooli sekä koulutuksen ja tuen tarve painottivat organisaatioiden roolia lukutaidon kehittämisessä. Samalla eri roolien välillä havaittiin selkeitä eroja, jotka viittaavat lukutaidon epätasaisuuteen. Kokonaisuudessaan nämä viittaavat siihen, että GenAI-lukutaitoon vaikuttavat sekä yksilölliset että ympäristölliset tekijät. Vastaavasti, vertaaminen olemassa oleviin viitekehyksiin osoitti huomattavaa yhteneväisyyttä käytännön läheisiin osaamisiin ja kompetensseihin, mutta merkittävästi vähemmän liittyen yksilöiden asenteisiin, itsevarmuuteen sekä organisaatio- ja roolikohtaisille vaatimuksille. Tämän perusteella, olemassa olevat viitekehykset eivät riitä selittämään GenAI-lukutaitoa monimutkaisuutta työelämässä. Näin ollen tutkielma täydentää olemassa olevaa kirjallisuutta osoittamalla, ettei GenAI-lukutaito koostu vain yksilöllisitä kompetensseista ja osaamisista ja se rakentuu henkilökohtaisten, kontekstuaalisten ja organisaatioon liittyvien tekijöiden vuorovaikutuksessa. Tämä vuorostaan avaa monia mahdollisuuksia jatkotutkimuksille.
Keywords: Generative artificial intelligence; AI literacy; GenAI literacy; role-based literacy; organizational literacy; GenAI adoption; reflexive thematic analysis; generatiivinen tekoäly; tekoälylukutaito; generatiivisen tekoälyn lukutaito; rooliperustainen lukutaito; organisatorinen lukutaito; generatiivisen tekoälyn käyttöönotto; refleksiivinen temaattinen analyysi