Oikeus olla olemassa: Alastoman Suomen merkitys käyttäjiensä seksuaalisuudelle ja sosiaalisuudelle - Vihlman, Maria (fi=Turun yliopisto|en=University of Turku|, 2026)
Digitaalinen seksuaalisuus on 2020-luvulla jännitteinen ilmiö. Se on arkipäiväistynyt osaksi sosiaalista elämää, mutta samalla asettunut kiristyvän sääntelyn kohteeksi. Globaalit sosiaalisen median palvelut rajaavat seksuaalisuutta näkyvistä ja kaventavat näin tiloja, joissa seksuaalisuus voi olla osa sosiaalista vuorovaikutusta. Väitöstutkimukseni tarkastelee, mitä tämä merkitsee suomalaisessa kontekstissa: millainen merkitys Alastonsuomi.com-yhteisöpalvelulla on käyttäjiensä seksuaalisuudelle ja sosiaalisuudelle ajassa, jolle on tyypillistä seksuaalisuuden siivoaminen somealustoilta. Teoreettisesti tutkimus sijoittuu kriittisen feministisen seksuaalisuudentutkimuksen, seksuaalioikeuskeskusteluiden, digitaalisen kulttuurimaantieteen sekä nautinnosta ja sukupuolesta käytävien keskusteluiden risteykseen. Metodologisesti työ nojaa digitaaliseen etnografiaan ja koostuu havainnoinnista sekä 31 puolistrukturoidusta Alaston Suomi -käyttäjän haastattelusta (2020–2021). Väitöskirja rakentuu neljästä artikkelista. Kolme ensimmäistä tarkastelevat seksuaalisuuden ja sosiaalisuuden neuvotteluja Alastomassa Suomessa seksuaalioikeuksien, paikallisuuden ja sukupuolittuneen nautinnon näkökulmista. Neljäs artikkeli syventyy seksuaalitutkimuksen epistemologisiin ja eettisiin kysymyksiin. Tulokset osoittavat, että Alaston Suomi muodostaa verkkotilan, jossa seksuaalisuus ja sosiaalisuus voidaan nivoa toisiinsa suostumuksellisesti ja tilanteisesti neuvotellen. Alusta tarjoaa käyttäjilleen oikeuden tulla nähdyksi seksuaalisena olentona ja mahdollisuuden kuulua yhteisöön, jossa seksuaalisuus on luonteva osa sosiaalista. Samalla alusta on ristiriitainen tila sisäisten hierarkioiden, rajanylitysten ja sukupuolittuneiden valtasuhteiden vuoksi. Niin hyväksytyksi tulemisen kokemukset kuin alustan tarjoamat nautinnotkin edellyttävät vallitsevaan toimintakulttuuriin sopeutumista. Tutkimus tarkastelee lisäksi kriittisen seksuaalisuudentutkimuksen epistemologisia ja metodologisia ehtoja. Eettisesti kestävä seksuaalitutkimus hahmottuu pyrkimyksellisenä, tilanteisena ja dialogisena prosessina, jossa refleksiivinen paikantuminen, rajojen työstö ja hoivan etiikka ovat keskeisiä periaatteita. Näkökulma korostaa tutkijan aseman merkitystä tiedontuotannossa ja kutsuu pohtimaan, miten seksuaalisuuden kaikenlaisuus ja kulttuurinen erityisasema voidaan huomioida tutkimuksen kaikilla tasoilla. Tutkimus tuo esiin, että seksuaalisuuden ja sosiaalisuuden keinotekoinen erottaminen toisistaan verkossa voi kaventaa seksuaalioikeuksia. Turvallisempien ja suostumuskulttuuria vahvistavien digitilojen rakentaminen edellyttää ymmärrystä siitä, mikä tekee verkkoseksuaalisuudesta merkityksellistä. Väitöskirja osallistuu keskusteluun seksuaalioikeuksien toteutumisesta digitaalisessa ajassa ja tarjoaa näkökulmia eettisesti kestävän seksuaalitutkimuksen kehittämiseen.

Digital sexuality in the 2020s is a contested phenomenon. It has become an everyday part of social life while simultaneously facing increasing regulation. Global social media platforms restrict sexual content, narrowing spaces where sexuality can be integrated into social interaction. This dissertation examines what this means in the Finnish context: the significance of the Alastonsuomi.com community platform for its users’ sexuality and sociality in an era marked by deplatforming of sexual content from social media. The study is theoretically situated at the intersection of critical feminist sexuality studies, sexual rights discourse, digital cultural geography, and debates on pleasure and gender. Methodologically, it employs digital ethnography, combining platform observation with 31 semi-structured interviews (2020–2021). The dissertation comprises four articles exploring negotiations of sexuality and sociality on AS through sexual rights, locality, and gendered pleasure, alongside an article focusing on epistemological and ethical questions in sexuality research. Findings show that Alastonsuomi.com offers an online space where sexuality and sociality intertwine through consent and situational negotiation. Users emphasized the right to be seen as sexual beings and to belong to a community where sexuality is normalized as part of the social. At the same time, the platform is marked by internal hierarchies, boundary violations, and gendered power relations. Experiences of acceptance and pleasure often require adaptation to prevailing norms. The study further highlights the epistemological and methodological conditions of critical sexuality research. Ethically sustainable sexuality research is conceptualized as an intentional, situated, and dialogical process in which reflexive positioning, boundary work, and an ethics of care are central principles. This perspective emphasizes the significance of the researcher’s position in knowledge production and invites reflection on how the diversity and cultural specificity of sexuality can be addressed at all stages of research. The dissertation argues that separating sexuality from sociality online may restrict sexual rights. Building safer, consent-oriented digital spaces requires understanding what makes online sexuality meaningful. This work contributes to debates on sexual rights in digital contexts and offers insights for advancing ethically sustainable sexuality research.