”Jos tietää, mitä haluaa.” Seurantatutkimus lukio-opiskelijoiden itsesäätelystä, opiskelun kulusta ja odotusten toteutumisesta - Tuijula, Tiina (fi=Turun yliopisto|en=University of Turku|, 2011)
Tutkimuksen päätarkoituksena on selvittää lukio-opiskelijoiden käsityksiä oppimisensa itsesäätelystrategioista. Lukiokoulutuksessa toteutetut muutokset kuten valinnanmahdollisuuksien lisääntyminen ovat antaneet lukio-opiskelijoille kasvaneen mahdollisuuden omanlaisensa lukio-opiskelupolun suunnitteluun ja yksilölliseen tavoitteenasetteluun. Työssä tarkastellaan myös lukio-opiskelijoiden opintojen kulkua, erilaisia opiskeluodotuksia ja niiden toteutumista sekä näiden yhteyttä itsesäätelyyn. Tutkimus toteutettiin seurantatutkimuksena, jossa kyselylomakkeilla kerättiin tietoa syksyllä 2004 Turun kaupungin suomenkielisissä päivälukioissa (10 koulua) opintonsa aloittavilta opiskelijoilta kahdesti; ensimmäisenä ja kolmantena opiskeluvuotena. Tutkimuksessa oli mukana 245 opiskelijaa, 142 tyttöä ja 103 poikaa. Tutkimuksen vastausprosentti oli 84 %. Kyselylomakkeiden itsesäätelyä ja oppimisorientaatioita koskevat kysymykset pohjautuivat Jan Vermuntin ILS-oppimistyylimittariin (Inventory of Learning Styles) (Vermunt 1994; 1996). Lisäksi haastateltiin 15 tutkimuksessa mukana ollutta opiskelijaa. Kyselylomakeaineisto analysoitiin ristiintaulukoinneilla, korrelaatiokertoimilla, t-testeillä ja erilaisilla varianssianalyyseillä. Itsesäätelystrategiamittarin neljän summamuuttujan oletus testattiin erikseen mittauksissa 1 ja 2 konfirmatorisen faktorianalyysin avulla. Tutkimuksessa identifioitiin klusterianalyysillä tehdyssä ryhmittelyssä neljä erilaista lukio-opiskelijaryhmää: menestyvät navigoijat, tavalliset tasapainoilijat, säätelemättömät kulkeutujat ja ylikuormittuneet avuntarvitsijat. Navigoijille on tyypillistä niin prosessin/ tulosten kuin sisällön suhteen korkea itsesäätely. Tyypillinen piirre navigoijien kohdalla on myös ulkoisen säätelyn korkea taso. Avuntarvitsijat eroavat muista ryhmistä selkeästi korkeampien puutteellisten säätelystrategioidensa perusteella, vaikka heidän itsesäätelynsä on suhteellisesti niihin ja muihin ryhmiin nähden melko korkealla tasolla. Tasapainoilijat sijoittuvat itsesäätelyn ja ulkoisen säätelyn osalta ryhmien keskitasolle. Kulkeutujien itsesäätely samoin kuin ulkoinen säätely ovat ryhmien matalinta tasoa. Tuloksista nähdään, että kehittyneemmällä itsesäätelyllä on selvä yhteys lukio-opintojen sujuvuuteen ja opintomenestykseen, mutta noin kolmasosalle opiskelijoista itsesäätelevä, suunnitelmallinen tavoitteenasettelu on vaikeaa. Navigoijilla ja tasapainoilijoilla opiskelu on sekä heille itselleen mielekästä että ulkoisesti arvioituna tehokasta. Joidenkin opiskelijoiden erityisesti avuntarvitsijoiden ja kulkeutujien keskuudessa opintojen kulku sen sijaan hapuilee. Lukiolaisten opiskeluun kohdistuvien odotusten voidaan tämän tutkimuksen tuloksen perusteella katsoa ennustavan todellista opintojen kulkua ja opintomenestystä melko hyvin. Eroja on sekä tavoitetasossa, opiskeluprosessiin liittyvissä kokemuksissa että jatko-opintosuunnitelmissa ja ne ovat yhteydessä sukupuoleen, isän sosioekonomiseen asemaan, erikoislinjalla opiskeluun sekä lukion alun itsesäätelyryhmiin.

“In case you know what you want.” A longitudinal study of selfregulation, progress, expectation, and realisation of goals among pupils in upper secondary school The main purpose of this study is to investigate self-regulation strategies among upper secondary school pupils. Upper secondary school in Finland has undergone changes which have increased freedom of choice of subjects for pupils and given them more opportunity to individually design curricula and define goals. This study will also examine learning trajectories among pupils; their expectations and realisations of goals and how they are connected to self-regulation. The study was carried out as a longitudinal study where information was gathered from pupils beginning upper secondary school (10 schools) in the autumn of 2004 in Turku, Finland. The information was gathered using questionnaires. The number of respondents replying twice, in their first and third year of upper secondary school, was 245; 142 girls and 103 boys. The response rate was 84 %. The self-regulation strategies and learning orientations among the pupils were assessed using the Inventory of Learning Styles, ILS (Vermunt 1994; 1996.) In addition to information from questionnaires, interviews were carried out with 15 pupils. The data was analysed using cross tabulation, correlation, t-tests, and different variance analyses. Confirmatory factor analysis models were used to test whether the measures of self-regulation formed distinct factors. The pupils were divided, using cluster analysis, into four different groups according to their self-regulation: successful navigators, ordinary rope-walkers, unregulated drifters, and burnouts requiring assistance. The successful navigators typically regulate as well their learning processes as their results. They are also able to handle a high level of external regulation. Burnouts requiring assistance differ from the rest because their regulation strategies are deficient even though their self-regulation relatively is at a fairly high level. The rope-walkers are middle level as far as self-regulation and external control is concerned. The unregulated drifters suffer from the lowest levels of self-regulation as well as external regulation of all four groups. The study reveals that a more advanced self-regulation indeed has a clear link with flexibility and success in upper secondary school. However, about a third of the pupils find self-regulatory and well planned result-oriented practices hard to master. The successful navigators and the ordinary rope-walkers are doing well and to them studies make sense. Assessed externally, the studies are efficient. On the other hand, the unregulated drifters and burnouts requiring assistance are more at loss in their studies. The expectations on learning of pupils may predict learning trajectories and success fairly reliably. There are differences in levels of goals, in experiences derived form the study processes as well as in the plans for further studies which in their turn are linked to gender, the father’s socio-economic position, specialisation, and self-regulation groups at the early stages of the upper secondary school.