"Ihmiskauppa on ennen kaikkea rikos" – Ihmiskaupan kehykset YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavan toimiston (UNODC) ihmiskaupparaporteissa 2009–2024 - Manninen, Seela (My University, 2026)
Vuonna 2000 hyväksytty Yhdistyneiden kansakuntien (YK) ihmiskauppaprotokolla loi perus-tan kansainväliselle ihmiskaupan vastaiselle toiminnalle. Nykyisin protokollan on ratifioinut 185 osapuolta. Sen suurimpia saavutuksia on ollut ihmiskaupan määritelmä, mutta sen lisäksi protokolla on velvoittanut jäsenvaltiot kriminalisoimaan ihmiskaupan ja raportoimaan ih-miskaupan vastaisista toimista. Tässä tutkielmassa tarkastellaan, miten YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavan toimiston (UNODC) ihmiskaupparaporteissa kehystetään ihmiskauppaa vuosina 2009–2024. Kehykset muovaavat tapaa, jolla erilaisia ilmiöitä ymmärretään, ja nämä tulkinnat vaikutta-vat politiikkatoimiin. Ihmiskauppaa on perinteisesti kehystetty rikosoikeuden ja ihmisoi-keuksien avulla, ja varsinkin ihmiskauppaprotokollan alkuaikoina nämä kehykset ovat kil-pailleet keskenään. Molempien kehyksien ratkaisuehdotukset perustuvat rikollisten rankai-semiseen. Tutkimuskirjallisuudessa esitetyn kritiikin perusteella tutkielmassa arvioidaan, onko perinteisten rikosoikeus- ja ihmisoikeuskehyksen rinnalle muodostumassa rakenteelli-sempi tapa kehystää ihmiskauppaa. Tutkielman menetelmänä käytetään kehysanalyysia ja siinä hyödynnetään Entmanin typolo-giaa. Typologiassa kehykset määritellään ongelman ja sen syiden tunnistamisen, moraalisen arvion ja ratkaisuehdotusten kautta. Kvalitatiivisen menetelmän lisäksi aineistoa tarkastel-laan kehyksille keskeisten sanafrekvenssihakujen avulla. Kyseessä on deduktiivinen kehys-analyysi, jossa kehykset on muotoiltu aikaisemman tutkimuskirjallisuuden perusteella. Tulokset osoittavat, että GLOTIP-raporteissa ihmiskauppaa kehystetään vahvasti sekä rikos-oikeuden että ihmisoikeuksien näkökulmasta, mikä erottaa YK:n raportoinnin Yhdysvaltojen ihmiskaupparaporttien selkeästä rikosoikeudellisesta kehyksestä. Kehykset ovat vahvasti toisiinsa sidoksissa, sillä rikosoikeuden rangaistuksia pidetään myös keinona saavuttaa ih-misoikeudet. Rakenteellinen kehys, joka pyrkii huomioimaan ihmiskaupan rakenteellisen luonteen ja sen juurisyyt, esiintyy kolmessa uusimmassa raportissa (2020–2024), mutta ri-kosoikeuskehys on silti ensisijainen tapa kehystää ihmiskauppa GLOTIP-raporteissa.
Keywords: ihmiskauppa, Yhdistyneet kansakunnat, kehysanalyysi, rikosoikeus, ihmisoikeudet, UNODC