: Kielitaitoa ruutuajasta: Englanninkielisen ruutuajan yhteys kuudesluokkalaisten englannin kielitaitoon - Lindroos, Mari; Martinmäki, Aino (fi=Turun yliopisto|en=University of Turku|, 2017)
Tutkimuksessa kartoitettiin englanninkielisen ruutuajan yhteyttä kuudesluokkalaisten englannin kielitaitoon. Lisäksi tavoitteena oli selvittää, kokevatko oppilaat englanninkielisen ruutuajan kehittäneen heidän kielitaitoaan ja ilmeneekö sukupuolten välillä eroja ruutuajassa. Ruutuajan määritelmää on rajattu ja se kattaa tässä tutkimuksessa kaikki vapaa-ajalla katsotut ohjelmat ja pelatut pelit. Tutkimukseen osallistui 152 kuudesluokkalaista, joista 74 oli tyttöjä ja 78 poikia. Tutkimusaineisto kerättiin keväällä 2016 kahdeksassa varsinaissuomalaisessa koulussa. Tutkimus toteutettiin kyselytutkimuksena, ja tiedonkeruu tapahtui kahdella eri menetelmällä. Oppilaiden englanninkielistä ruutuaikaa kartoitettiin kyselylomakkeella, jossa ohjelmien katselua ja pelien pelaamista mitattiin erillisillä osioilla. Englannin kielitaidon tasosta saatiin tietoa englannin kielen testillä, joka koottiin Cambridge English Language Assessment -organisaation mallikokeen tehtävistä. Englanninkielisen ruutuajan havaittiin olevan yhteydessä kuudesluokkalaisten englannin kielitaitoon. Ohjelmien katselu ja pelien pelaaminen olivat lisäksi molemmat erillisinä tekijöinä yhteydessä kielitaitoon. Saattaa olla, että ruutuajan kautta omaksuttu kieli kehittää oppilaiden kielitaitoa. Toisaalta kielitaito voi myös mahdollistaa englanninkielisten ohjelmien katselun ja pelien pelaamisen. Tulokset osoittivat, että kohtuullisella ohjelmien katselulla ja pelien pelaamisella pystytään kehittämään englannin kielitaitoa, mutta hyödyt eivät lisäänny ylenpalttisella ruutuajan määrällä. Suurin osa oppilaista koki, että englanninkieliset ohjelmat ja pelit ovat kehittäneet heidän kielitaitoaan, mikä saattaa osaltaan selittää ruutuajan suurta suosiota nuorten keskuudessa. Erilaiset kokemukset ruutuajan kielellisen kehittävyyden tasosta voivat puolestaan selittyä oppilaiden yksilöllisillä kyvyillä, mieltymyksillä ja asenteilla. Sekä englanninkielisten ohjelmien katselu että pelien pelaaminen oli pojilla yleisempää kuin tytöillä. Ohjelmien katselussa erot olivat pieniä, vaikkakin tilastollisesti merkitseviä, mutta pelaamisessa sukupuolet erosivat toisistaan selvästi. Sukupuolierojen nähdään selittyvän todennäköisemmin yhteiskunnan sosiaalisilla normeilla kuin itse sukupuoleen liittyvillä tekijöillä.