Varhaiskasvatuksen koulutuksesta ammatilliseen kehitykseen : Narratiivinen kirjallisuuskatsaus - Ottelin, Ilona (My University, 2026)
Varhaiskasvatuksen opettajan työtehtävät kasvavat kehittyvässä yhteiskunnassa. Yliopistollisen koulutuksen tarkoituksena on tarjoa tieteelliseen tutkimukseen perustuvaa tietoa, joita opitaan monipuolisella kurssivalikoimalla. Suomessa koulutuksen arvioinnista vastaa Kansallinen koulutuksen arviointikeskus eli Karvi. Opintojen sisältöä opiskelija pääsee hyödyntämään harjoittelussa, jonka keskiössä on työelämäpedagogiikka eli opiskelija saa tukea jaetun asiantuntijuuden (koulutuksen ja työelämän ohjaajan) avulla. Täydennyskoulutuksen tarkoituksena on tukea ammatillisen osaamisen ylläpitämistä ja päivittämistä. Tarve täydennyskoulutukselle voi nousta työntekijän aloitteesta tai työyhteisön osaamistarpeiden mukaan. Koulutusta tarjoaa korkeakoulujen lisäksi erilaiset oppilaitokset ja organisaatiot. Itsensä kouluttaminen ja osaamisen hallinta nähdään merkittävänä voimavarana, joka luo pohjaa elinikäiselle oppimiselle Tämän narratiivisen kirjallisuuskatsauksen tavoitteena on tarkastella varhaiskasvatuksen yliopistollisen koulutuksen tarjoamia koulutusvalmiuksia sekä täydennyskoulutuksen roolia varhaiskasvatuksen työssä. Tutkimuksen prosessi eteni vaihe vaiheelta, jossa aiheeseen syvennytään jokaisella hakutuloksella. Kriittinen ja tutkiva lukeminen on tärkeä osa tutkimuksen aineiston tarkastelua ja analyysiä, jonka tarkoituksena on luoda ja kirjata tärkeimmät tulokset ja havainnot aiheesta. Lopulliseen aineistoon sisältyi 12 sekä määrällisiä että laadullisia tutkimuksia, jotka jakautuivat kolmeen akateemiseen tutkimukseen, neljään asiantuntija-artikkeliin sekä viiteen muuhun lähteeseen, jotka tulivat yliopistojen ja opetus- ja kulttuuriministeriön virallisista julkaisuista sekä järjestöjen materiaaleista. Aineistossa on mukana harmaata kirjallisuutta. Niiden käyttö perustellaan sillä, että ne tuottavat tietoa, joita ei löydy vertaisarvioiduista tutkimuksista. Tutkimuksen tulokset osoittavat, että yliopistollisen koulutuksen tarjoama peruskoulutus luo vahvan teoreettisen pohjan. Opiskelijat tiedostavat, että ammatillisen-identiteetin muodostuminen on kesken ja se kehittyy kunnolla työuran aikana. Harjoittelu nähtiin tärkeänä tapana osoittaa teoreettisen tiedon välittyminen kontekstiin. Erilaiset kokemukset harjoittelusta ovat johtaneet joko varmuuden nousemiseen tai laskuun. Työelämän ja koulutuksen välisen yhteistyön tiivistämistä toivottiin aineistossa. Täydennyskoulutus ja jatkuva oppiminen nähdään myönteisenä asiana ja oppimiseen on paljon halukkuutta ja intoa. Täydennyskoulutuksen vaikuttavuudesta on kuitenkin olemassa suhteellisen vähän tietoa, koska seurantaa ei toteuteta systemaattisesti. Täydennyskoulutukseen toivotaan lisää rahoitusta, resurssia ja tukea. Aiheen tärkeys nousee paljon esille ajankohtaisissa keskusteluissa, hallinnollisissa teksteissä sekä uutisissa. Miksi sitä ei tutkita tai tueta enempää?
Keywords: Korkeakoulutus; harjoittelu; täydennyskoulutus; jatkuva oppiminen; ammatillinen