Satakunnan sinisen kasvun innovaatioalusta - Jenny Katila; Anne Erkkilä-Välimäki; Minna Alhosalo; Riitta Pöntynen (Turun yliopiston Brahea-keskus, 2025)
Satakunnan sinisen kasvun innovaatioalusta -hankkeessa selvitettiin edellytyksiä sekä elinkeinoelämän
että sen toimintaympäristön kestävän kehittämisen näkökohdat huomioivan yhteiskehittämisen
ja innovoinnin toimintamallille Satakunnassa. Tavoitteena oli tuoda Euroopan
unionin yhdennetyn meripolitiikan, sinisen kasvun ja merialuesuunnittelun lähtökohdista tarkastelu
Satakunnan alueen tasolle. Alueella arvioidaan olevan vielä hyödyntämätöntä sinisen
talouden potentiaalia.
Raportti kuvaa hankkeen keskeiset tulokset. Selvityksessä kartoitettiin Satakunnan sinisen talouden
toimijoita ja elinkeinorakennetta keväällä ja kesällä 2018, minkä jälkeen valittiin yritysten,
asiantuntijoiden ja julkisen sektorin edustajat teemahaastatteluihin. Selvityksessä tarkastellut
toimialat olivat kalatalous (kalastus ja vesiviljely, erityisesti kalankasvatus), matkailu (ml.
virkistys- ja kulttuuripalvelut), meriklusteri (merikuljetukset, satamat ja meriteollisuus), energiantuotanto
sekä vedenalaiset toiminnot (vesirakentaminen ja sukellus). Aineiston analyysin ja
innovaatioalustan toimintamallin laadinnassa haastatteluja täydennettiin Webropol-kyselyllä.
Innovaatioalustan toimintamallista järjestettiin kaksi pilottityöpajaa, Kalapaja I ja II. Lisäksi Porissa
järjestettiin sidosryhmätilaisuus, Satakunnan sininen aamupäivä. Vertailukohtana ja hyvinä
esimerkkeinä kartoitettiin valtakunnallisesti ja kansainvälisesti toimivia innovaatioalustoja, yritysekosysteemejä
ja verkostoja.
Yhteistoiminnan tai kehittämisen tarve todettiin kaikissa sinisen talouden toimialaluokissa. Lähes
puolet haastatelluista yrityksistä oli ollut jo mukana erilaisissa yhteistyö- tai kehittämishankkeissa,
erityisesti matkailualalta. Yli puolet haastatelluista näki alueeseen tai omaan toimialaan
liittyvää sinisen kasvun potentiaalia Satakunnassa. Toisaalta kehittämiseen ja innovointiin lähtemisen
edellytyksenä nähtiin oman toimialan perusedellytyksien kunnossa olo, erityisesti kalatalousalalla.
Suurimmalla osalla haastatelluista oli tarvetta tai kiinnostusta saada uusia yhteistyökumppaneita,
toimialarajat ylittäviä tai myös omalta toimialaltaan. Esimerkiksi matkailualan toimijat
olivat kiinnostuneita yhdessä oman toimialan toimijoiden kanssa tehtävistä isommista palvelukokonaisuuksista
ja -paketeista. Lisää yhteistyötä oltiin kiinnostuneita tekemään myös kuntien
ja kaupunkien kanssa.
Yhteiskehittämisen tai sinisen liiketoiminnan kehittämisen haittatekijöinä ja esteinä yritykset
mainitsivat kehittämisprojektien ja suunnitelmien konkretisoitumisen yrittäjille, ajan ja resurssien
puutteen sekä ennakkoasenteet, tiedon puutteen tai kehityksen vastustuksen. Oman organisaation
tarpeina nousivat yritysten edustajien haastatteluissa esille verkostoituminen oman
liiketoiminnan kehittämiseksi yhteinen myynti, markkinointi tai toiminnan monipuolistaminen
sekä ulkopuolinen toimija, joka kerää toimijat yhteen.
Enemmistö kaikista vastaajista oli kiinnostunut osallistumaan sekä yhteiskehittämiseen että innovaatioalustan
pilottikokeilussa, toisaalta toiminta ei saisi viedä liikaa resursseja. Resurssien
puute vaikutti myös sinisen kasvun ja vähähiilisyyden periaatteiden toteutumiseen tai kiinnostukseen.
Suurin osa vastaajista arvioi kuitenkin oman toimintansa positiiviseksi sinisen kasvun ja
vähähiilisyyden näkökulmasta.
Hankkeessa laaditun Satakunnan sinisen kasvun innovaatioalustan toimintamallin toteutuminen
edellyttäisi toimiakseen vahvaa koordinointia ja rahallista tukea. Tavoitteena on pitkäjänteinen
ja vakiintunut toiminta, mutta todennäköisin rahoitustapa on hankkeisin perustuva. Ehdotetun
sinisen kasvun innovaatioalustan toiminta perustuu pitkäjänteisesti järjestettäviin työpajasarjoihin
kussakin teemassa ja toimialalla. Alueellisten julkisten organisaatioiden yhteinen tahtotila
välittyisi hankekentän ja koordinaation avulla yrityskentälle. Toimintamallin tulisi antaa verkoston
toimijoille mahdollisuus reagoida muuttuviin tilanteisiin. Triple Helix -malli toimii innovaatioalustan
toimintamallin eri osa-alueiden vuoropuheluna. Innovaatioalusta tarjoaa yrityksille
mahdollisuuksia oman liiketoiminnan kehittämiseen ja innovointiin, alueellisten verkostojen kehittämiseen
ja parempaan kuulluksi tulemiseen meri- ja rannikkoalueen kehittämisessä.