Sotilaspolitiikka Kremlin Olympoksella. Venäjän sotilasreformin diskursiivinen rakentuminen venäläisessä sanomalehdistössä 2008–2012 - Mikkola, Olli-Matti (Annales Universitatis Turkuensis C 398, 2014)
Tutkimus käsittelee venäläisessä sanomalehdistössä esiintyvää keskustelua Venäjän sotilasreformista. Tutkimuksessa haluttiin selvittää, millaisia diskursseja keskustelussa käytetään sotilasreformin oikeuttamiseksi ja miten ne toimivat vallankäytön välineenä. Tutkimus on monitieteinen. Se antaa vastauksia kielitieteellisessä kehyksessä kielen ja diskurssin roolista päätöksenteossa, yhteiskuntatieteellisessä kehyksessä venäläisestä mediasta ja päätöksentekojärjestelmästä sekä sotatieteellisessä kehyksessä asevoimien kehityksestä ja sotilaspolitiikasta. Tutkimuksen primääriaineisto muodostuu 220 artikkelista, jotka kerättiin yhdeksästä venäläisestä sanomalehdestä vuosien 2008–2012 ajalta. Venäjän johtohenkilöt ja heitä tukevat sanomalehdet oikeuttivat sotilasreformia julkisessa keskustelussa ensisijaisesti viiden syyn avulla: uhkien lisääntymisellä, sodan kuvan muutoksella, asevoimien kalustollisella ja toiminnallisella jälkeenjääneisyydellä, henkilöstön osaamisen alhaisella tasolla ja tarpeella toiminnan järkeistykseen. Sotilasreformin päätöksiä oikeutettiin vetoamalla niiden huolelliseen suunnitteluun, henkilöstön asialliseen kohteluun ja taloudellisten asioiden vakauteen. Sanomalehdistössä esiintyi paljon toisistaan poikkeavia näkemyksiä kehitykseen tarvittavasta suunnasta. Suurin osa kritisoivista diskursseista keskittyi kritisoimaan reformin toteutusta, ei sen olemassaoloa. Kritiikki keskittyi tiedotuksen ja demokraattisen päätöksenteon puutteeseen sekä epäilyksiin reformin valmisteluprosessista. Venäjän asevoimia ja sotilaspolitiikkaa koskevaa uutisointia on ongelmallista tarkastella ilman diskurssikäytäntöjen huomiointia. Venäjän johdon ja sen legitimiteettiä vahvistavien sanomalehtien diskursiivisen vallankäytön tavoitteena on saada Venäjä näyttämään todellisuutta vahvemmalta ja yhtenäisemmältä. Vaikka venäläinen media ja siinä etenkin televisio ei ole vapaata, sanomalehdistö on verrattain hyvä tiedonlähde. Sen varsin monipuolinen omistajuus tutkimusaineiston rajauksen aikana mahdollisti erilaisten näkökulmien esillepääsyn. Analyyttisimmin sotilasreformista uutisoivat ne sanomalehdet, jotka eivät nähneet länsimaita Venäjän uhkana ja representoivat diskursseissaan liberalistisia arvoja kuten avoimuutta ja demokratiaa. Sanomalehdistön vaatimaton rooli venäläisessä mediakentässä heikentää kuitenkin sen vaikuttavuutta yleiseen mielipiteeseen. Sanomalehtien diskurssikäytäntöjen analysointi ideologioiden ja vallankäytön kautta voi tarjota mahdollisuuksia parantaa venäläisen valtionjohdon päätösten ennustettavuutta.

Military Policy on the Kremlin Olympus. The Discursive Construction of Russian Military Reform in Russian Newspapers 2008–2012 This study deals with the discussion on Russian military reform in Russian newspapers. The goal is to find out what kinds of discourses are used to justify military reform and how these discourses work as a tool of power. The study is multidisciplinary. Linguistically, it discusses the role of language and discourse in Russian decision making. From a social science perspective, the study focuses on the Russian media and decision making system, and from the point of view of military science, the development of the armed forces and military policy are dealt with. The primary source material consists of 220 articles which were collected from nine Russian newspapers published during the years 2008 to 2012. The Russian leadership and the newspapers supporting it justified military reform in public discussion primarily with five reasons: the growing threats, the transforming nature of war, the technological and functional backwardness of the armed forces, the low level of personnel professional skills and the need to rationalize processes. The implementation decisions were justified by stating that the decisions were well prepared, the personnel would be treated appropriately and the reform was economically secure. The newspapers expressed lots of different points of view about the needed direction of development. The majority of the critical discourses criticized the implementation, not the existence of the reform. The criticism focused on the lack of publicity and democratic decision making as well as on doubts related to the preparation process of the reform. It is challenging to analyse news about the Russian armed forces and military policy without taking discourse practices into consideration. The goal of the discursive use of power of the Russian leadership and the newspapers supporting it is to make Russia appear stronger and more unitary than it really is. Even though the Russian media, especially television, are not free, the newspaper media is a relatively good source of information. During the gathering of source material for this study, the rather wide ownership of the newspapers allowed different perspectives to get published. The newspapers which did not see western countries as a threat to Russia and represented liberal values like transparency and democracy in their discourses, published the most analytical articles on military reform. Nevertheless, the small role of the newspapers in the Russian media weakens their influence on the public opinion. Analysing newspapers’ discourse practices by covering ideologies and use of power can help to analyse the predictability of the Russian leadership’s decisions.