Investointipäätöksenteon rationaalisuus kuntakontekstissa – Case-tutkimus suomalaisessa kunnassa - Häkli, Sanna (fi=Turun yliopisto. Turun kauppakorkeakoulu|en=University of Turku, Turku School of Economics|, 2018)
Investointipäätöksentekoa on tutkittu paljon. Kirjallisuus on pääosin keskittynyt taloudellisen informaation, kuten investointilaskelmien, käyttöön investointien analyysissa. Investointipäätöksenteon taloudellisia ja ei-taloudellisia tekijöitä yhdistävä sekä niiden vuorovaikutusta käsittelevä tutkimus on vähäistä. Aikaisemmin yleinen käsitys on ollut, että julkinen investointipäätöksenteko on suurelta osin rationaalinen prosessi. Sittemmin on esitetty, että kuntasektorilla lopulliset päätökset mukailevat enemmän muita rationaalisuuden malleja kuin perinteistä rationaalisuutta. Investointipäätöksenteon rationaalisuuden ilmeneminen on monimuotoinen prosessi, johon vaikuttaa useita erilaisia taloudellisia ja ei-taloudellisia tekijöitä sekä toimijoita. Tässä tutkimuksessa analysoidaan investointipäätöksenteon rationaalisuuden ilmenemistä sekä siihen vaikuttavia, investointipäätöksenteon taustalla olevia, päätöstekijöitä julkisessa organisaatiossa, kunnassa. Päätöstekijöiden osalta tarkastellaan niiden roolia, merkitystä ja käyttöä investointipäätöksiä tehtäessä sekä valintoja perusteltaessa. Tutkimus on kvalitatiivinen, teoriaa jalostava case-tutkimus, jossa tarkastellaan erään suuren suomalaisen kunnan investointipäätöksentekoa kahden erilaisen investointihankkeen avulla. Empiirinen aineisto koostuu haastatteluista, havainnoinnista ja kirjallisista dokumenteista. Tutkimus kontribuoi organisaation investointipäätöksenteon, organisatorisen päätöksenteon ja kunnallisen investointipäätöksenteon tutkimukseen. Analyysi osoittaa, että koska investointipäätöksenteko on monitahoinen ilmiö, investointipäätöksenteon rationaalisuutta ei voida tarkastella pelkästään organisaation tasolta. Investointipäätöksenteon rationaalisuus voi ilmetä erityyppisenä kontekstista, investointityypistä ja päätöksentekijästä riippuen. Rationaalisuutta voidaan tämän tutkimuksen tulosten perusteella pitää dynaamisena ilmiönä. Tulokset osoittavat, että kunnan investointipäätöksenteossa ei-taloudellisista päätöstekijöistä keskeisiä ovat investoinnin tarve ja tavoite. Organisaatiotason tekijöistä korostuvat tuotettu ja argumentoitu tieto. Yksilötason tekijöistä merkittäviä ovat arvot, mielenkiinto ja kokemus. Toimijoiden välinen vuorovaikutus ja luottamus ovat tärkeässä roolissa. Myös sitoutumisen merkitys on huomattava. Kuntien tehokas toiminta niukoilla resursseilla edellyttää tehokasta ja kauaskantoista päätöksentekoa. Tutkimuksella on käytännön merkitystä kunnille, kun erilaisia päätöstekijöitä voidaan tunnistaa ja huomioida yhä paremmin investointipäätöstilanteissa ja suunnata resursseja kuntaa hyödyttävällä tavalla.

Capital investment decision making has been widely studied. Literature has mainly focused on the use of financial information such as investment calculations in capital investment analysis. Research discussing both financial and nonfinancial factors as well as their interaction in capital investment decision making is scarce. Previously public capital investment decision making has been generally considered mainly a rational process. Other, more recent voices have argued that final decisions in the municipal sector are taken mainly based on other rationality models than traditional rationality. The manifestation of rationality in the capital investment decision making is a diverse process influenced by a variety of financial factors, non-financial factors and actors. This study analyzes the manifestation of rationality in the capital investment decision making and the factors affecting it in a public organization, a municipality.The role, significance and use of factors influencing capital investment decision making and justifying the choices are examined. This study is a qualitative, theory refining case study. It examines the capital investment decision making of a large Finnish municipality through two different investment projects. Empirical data consists of interviews, observation and written documents. The study contributes to capital investment decision making, organizational decision making and municipal capital investment decision making research. The analysis shows that since capital investment decision making is a complex phenomenon, rationality of investment decision making cannot be viewed merely from the organization level. This rationality may manifest differently depending on the context, investment type and decision maker. The results suggest that rationality should be considered a dynamic phenomenon. Key nonfinancial decision factors of the municipal investment decision making are the need and the objective. The produced and argued information are emphasized on the organizational level. On the individual level, decision makers’ values, interests and experience are significant. Interaction between actors as well as trust are important. Moreover the importance of commitment is considerable. Municipalities require effective and far-reaching decision making in order to operate efficiently. This study has also practical contribution since its insights enable municipal actors to better identify and take into account different decision factors in capital investment decision making and allocate resources in a beneficial way.