Koronakriisi, ennakointihaasteet ja yhteiskunnalliset jännitteet [COVID-19 crisis, foresight challenges and tensions in society] - Jari Kaivo-oja (Turun yliopisto, 2025)
Ennakoinnin kuusi kovaa haastetta
Tämä kaikki edellä mainittu on johtanut uusiin oppimisprosesseihin yhteiskunnassa. Voimme vetää yhteen joitakin perusteltuja johtopäätöksiä tulevaisuuden ennakointihaasteiden osalta:
Monien toimijoiden päätöksenteko on osoittautunut noudattelevan rajoitetun rationaalisuuden periaatteita, ei niinkään rationaalisen päätöksenteon periaatteita. Ennakoinnin keskeiseksi rooliksi on osoittautunut rajoittaa organisaatioissa rajoitettua rationaalisuutta organisaatioiden haastavissa päätöksentekotilanteissa.
Hankittua tietoa skenaarioanalyyseistä, villeistä korteista ja tehdyistä riskianalyyseistä ei ole osattu hyödyntää kaikelta osin täysimääräisesti julkisessa hallinnossa ja yrityksissä. On esiintynyt tiedonhallintaongelmia.
Valmiussuunnitelmat villien korttien osalta eivät ole olleet kaikilta osin päivitettyjä. Päivityksiä on tehty lähinnä "learning by doing" -periaatteen pohjalta ja jossain määrin "learning by seeing others doing" -periaatteen pohjalta.
4. Kestävän kehityksen strategiat tarjoavat suuntaa pitkän aikavälin visionääriselle kehitykselle ja päätöksenteolle, mutta edelleen monissa organisaatioissa päätöksentekoa dominoi lyhyen aikavälin opportunistinen päätöksenteko, joka tapahtuu lähinnä kvartaalitalouden lyhyen aikaviiveen logiikan mukaan. Strateginen ja visionäärinen päätöksenteko on jäänyt taustalle – odottamaan koronakriisin "pölyn laskeutumista". Näyttää siltä, että odotamme aktiivisesti aikakautta "koronakriisin" jälkeen.
5. Yritysten osakkeenomistajien ja harvojen sidosryhmien lyhyen aikaviiveen intressit sivuuttavat yhä monissa tapauksissa monisidosryhmäpäätöksenteon pidemmän aikaviiveen dialogiperusteiset ja demokraattisesti määritellyt kriteerit.
6. On selvästi ilmennyt selkeitä poliittisia ja taloudellisia jännitteitä lyhyen aikaviiveen taloudellisen päätöksenteon ja pidemmän aikaviiveen kestävän kehityksen päätöksenteon välillä. Yhteiskunnalliset epäarvoisuustekijät ja eroavat poliittiset intressit ovat nousseet monissa eri yhteyksissä esiin.