”Ei vois vähempää kiinnostaa” – Vai voisko sittenkin?: Pitkittäistutkimus murrosikäisten motivationaalisesta orientaatiosta ja oppijaminäkäsityksestä sekä niiden yhteydestä oppilaiden akateemiseen osaamiseen ja toisen asteen koulutusvalintoihin - Rautjärvi, Kaija (fi=Turun yliopisto|en=University of Turku|, 2026)
Tutkimuksessa tarkasteltiin perusopetuksen oppilaiden motivationaalisen orientaation ja oppijaminäkäsityksen rakenteita, kehitystä ja yhteyksiä 6.–9. luokkien aikana. Keskeisenä tavoitteena oli selvittää oppilaiden yksilöllisiä orientaatio- ja minäkäsitysprofiileja sekä niiden yhteyttä toisiinsa, oppilaiden akateemiseen osaamiseen ja toisen asteen koulutusvalintoihin. Lisäksi tutkittiin oppiainekohtaisen tehtäväorientaation ja minäkäsityksen kehityksellisiä yhteyksiä seurantajakson aikana. Yleisesti tavoitteena oli lisätä tietoa ja syventää ymmärrystä erityisesti murrosikäisten nuorten oppimiseen liittyvistä motivaatiotekijöistä. Kuudesluokkalaisten (N = 199) opiskelumotivaation ja oppijaminäkäsityksen kehitystä seurattiin neljän vuoden ajan oppilaiden itsensä ja opettajien tekemien arviointien pohjalta. Lisäksi aineistoon kuului tietoa oppilaiden osaamisesta standardoidun luetun ymmärtämisen testin ja todistusarvosanojen perusteella sekä tiedot toisen asteen koulutusvalinnoista. Tutkimuksessa hyödynnettiin sekä henkilö- että muuttujasuuntautunutta tutkimusotetta, joten tutkimus toi esiin niin oppilaiden erilaisia opiskeluprofiileja kuin koko tutkimusjoukkoa koskevia keskimääräisiä muutoksia. Analyyseissa käytettiin sekä pitkittäis- että poikittaisasetelmia ja sovellettiin tilastollisia monimuuttujamenetelmiä, rakenneyhtälömalleja sekä ristikkäisten yhteyksien polkumalleja. Latentin profiilianalyysin avulla kuudesluokkalaisilta löydettiin viisi erilaista sekä motivationaalisen orientaation että oppijaminäkäsityksen profiilia. Erilaisen profiilin omaavat oppilaat erosivat toisistaan niin akateemiselta osaamiseltaan kuin koulutusvalinnoiltaan. Kuudennen luokan profiileista muodostettujen orientaatio- ja minäkäsitysryhmien oppiainekohtainen tehtäväorientaatio ja minäkäsitys sekä lukuvuositodistusten arvosanat, kuten myös ryhmien väliset tasoerot olivat varsin pysyviä koko seurantajakson ajan. Lisäksi ristikkäisten yhteyksien polkuanalyysin tulokset osoittivat oppiainekohtaisen tehtäväorientaation ja minäkäsityksen kehityksellisen yhteyden myös koko tutkimusjoukon osalta. Tutkimus osoittaa, etteivät murrosikäiset ole yhtenäinen ryhmä, vaan yksilöitä, joilla on erilaisia koulupolkuja. Nuorten käsitykset itsestään ja taipumukset suuntautua opiskeluun näyttävät muodostuvan ja vakiintuvan jo alakoulun aikana. Murrosikäisen nuoren kasvuun ja kehitykseen liittyvät tekijät sekä samaan aikaan tapahtuva oppimisympäristön muutos tuovat kuitenkin mukanaan erityisiä haasteita peruskoulun viimeisinä vuosina. Oppilaiden yksilölliset erot tulisikin havaita mahdollisimman hyvin yläkoulussa, jotta nuorten oppimista ja koulunkäyntiä pystyttäisiin parhaiten tukemaan. Koulutusvalintojen kautta ne vaikuttavat myös pitkälle nuorten tulevaisuuteen, joten on erittäin tärkeää vahvistaa jokaisen oppilaan oppijaminäkäsitystä ja opiskelumotivaatiota koko perusopetuksen ajan.

“Couldn´t care less” – Or could I? A longitudinal study of adolescents´ motivational orientation and academic self-concept, and their relation to pupils´ academic skills and choices for upper secondary education This dissertation examined the structures, development, and interconnections of learning motivation and academic self-concept among pupils in general basic education from Grade 6 to Grade 9. The main aim was to identify sixth graders’ individual differences in motivational orientation and academic self-concept, and to examine how these tendencies interconnect and relate to pupils’ academic skills and choices for upper secondary education. In addition, the study aimed to investigate the developmental relationship between domain-specific task orientation and self-concept. Overall, the findings contribute to knowledge of situational motivation and domain-specific self-concept, and deepen understanding of motivational factors pertaining to adolescents’ learning and studying. Sixth graders’ (N = 199) learning motivation and academic self-concept were followed for four years. The data consist of teachers’ assessments of pupils’ motivational orientations, students’ self-reports on academic self-concept, results from a standardized reading comprehension test, annual school grades, and choices for upper secondary education. The study employed both cross-sectional and longitudinal designs and applied multivariate statistical analyses, structural equation modeling (SEM), and cross-lagged panel models. A person- and variable-centered approach was used to capture students’ individual differences and average changes within the entire sample. Latent profile analysis identified five motivational orientation profiles as well as five academic self-concept profiles among the sixth graders. The results showed that these profiles differed in terms of academic skills and choices for upper secondary education. The participants’ task orientation, academic self-concept, school grades, and differences across the profile groups remained stable over time. Furthermore, the findings from the cross-lagged panel analysis indicated that domain-specific task orientation and academic self-concept were interrelated and remained stable within the entire sample from Grade 6 to Grade 9. The research indicates that, instead of forming a coherent group, adolescents are individuals following different educational paths. Their self-concept and motivational tendencies seem to be formed and established already at the primary school level. Being connected to educational choices, these perceptions and tendencies have a major impact on pupils’ future lives. Thus, it is essential to recognize individual differences at an early stage in order to support learning effectively. With respect to the future, it is crucial to strengthen every individual’s self-perception and motivation throughout general basic education.