Genusbruk i finska språkbadselevers inlärarsvenska - Känkänen, Julia (My University, 2026)
Syftet med föreliggande avhandling är att kartlägga hur finska språkbadselever behärskar substantivets genus och genuskongruens i deras skrivna inlärarsvenska, och om behärskningen av de undersökta genusmarkörerna följer processbarhetsteorins (PT) implikationella ordning. Forskningsmaterialet består av 73 uppsatser skrivna av språkbadselever i årskurs 6 och 9. De analyserade genusmarkörerna är bestämd slutartikel, obestämda och bestämda framförställda artiklar och attribut samt predikativ och anaforiska pronomen som har ett substantiv som huvudord eller korrelat. Korrekthetprocent för olika markörer har beräknats och implikationsskalor har tillämpats för att granska individnivån. Därtill har det studerats om det finns skillnader mellan informantgrupperna som har varit i språkbad i olika längder av tid. Det har också granskats kvalitativt hurdana substantiv som får målspråksavvikande genusmarkörer i forskningsmaterialet. Enligt resultaten är utrum överanvänt på bekostnad av neutrum. Slutartikel (PT-nivå 2) är bäst behärskad av de undersökta markörerna. Det finns skillnader i behärskning av olika markörerna på PT-nivå 3 (framförställda artiklar, pronomenattribut och adjektivattribut). Predikativ som representerar PT-nivå 4 kan placeras efter obestämda artiklar och pronomenattribut i svårighetshierarkin men verkar vara bättre behärskat än framförställda bestämda artiklar och adjektivattribut. Således är behärskningen av markörerna inte alldeles enhetlig med PT-nivåerna. Resultaten tyder på att anaforiska pronomen kunde ses som manifestering av en struktur på PT-nivå 5, men eftersom det finns bara få belägg på dem i materialet är resultatet inte pålitligt. Den kvalitativa analysen av genustillhörighet visar att betydelsen kan påverka inlärningen men också att även ord som är frekventa i vardag får avvikande genusmarkörer i elevernas texter. Jämförelsen mellan informantgrupperna visar inga stora skillnader mellan årskurserna. Detta är i linje med tidigare forskning som betonar betydelsen av explicit grammatikundervisning i språkbad.
Keywords: genuskongruens; grammatiskt genus; inlärarspråk; processbarhetsteori; språkbad; svenska som andraspråk