Puheen sujumattomuudet suomen kielessä kaksi- ja yksikielisillä lapsilla - Riihioja, Julia (My University, 2021)
Kaksikielisyys lisääntyy jatkuvasti, ja maailmassa arvioidaankin nykyään olevan jopa enemmän vähintään kahta kieltä puhuvia ihmisiä kuin yksikielisiä puhujia. Kahden kielen prosessoinnissa on eroja yksikielisiin verrattuna ja esimerkiksi kielellistä epävarmuutta saattaa esiintyä kaksikielisillä yksikielisiä enemmän. Näiden erityispiirteiden on ajateltu vaikuttavan puheen sujuvuuteen ja kaksikielisten puheen sujuvuutta onkin tutkittu paljon, Monissa aiemmissa tutkimuksissa on havaittu, että kaksikielisillä esiintyy yksikielisiä enemmän puheen sujumattomuuksia. Suomi on myös kaksikielinen maa, mutta samankaltaista tutkimusta ei ole aiemmin tehty suomen kielen osalta. Tässä pro gradu -tutkielmassa haluttiin selvittää, esiintyykö aiemmissa tutkimuksissa löydetty havainto myös suomen kielessä suomea ja ruotsia puhuvien kaksikielisten ja yksikielisten suomea puhuvien lasten välillä. Lisäksi tässä tutkielmassa selvitettiin, ylittyvätkö yksikielisille englannin puhujille luodut sujumattomuusnormit änkytyksenkaltaisisille sujumattomuuksille (SLD), muille sujumattomuuksille (OD) ja kaikille sujumattomuuksille (TD) useammin kaksikielisillä kuin yksikielisillä. Tutkittavat (N=43) olivat 6−11-vuotiaita Suomessa asuvia yksikielisiä ja simultaanisia kaksikielisiä lapsia. Tutkittavien tehtävänä oli kertoa kuvakirjaan pohjautuva tarina Zoom-ohjelman välityksellä. Tutkimus toteutettiin osana kansainvälistä tutkimusprojektia ”Speech disfluencies in bilingual speakers” (Puheen sujumattomuudet kaksikielisillä puhujilla). Tutkimuksessa havaittiin, ettei kaksikielisillä esiintynyt yksikielisiä enemmän puheen sujumattomuuksia, toisin kuin etukäteen oletettiin. Kaksikieliset eivät myöskään ylittäneet yksikielisille luotuja sujumattomuusnormeja yksikielisiä useammin. Nämä tutkimustulokset ovat siis ristiriidassa monien aiempien tutkimustulosten kanssa. Tuloksia voisi selittää esimerkiksi ruotsin kielen alisteinen asema Suomessa verrattuna suomen kieleen, ja siihen liittyen kaksikielisten erityisen hyvät suomen kielen taidot. Tutkimus tuo kliinisesti merkittävää tietoa erityisesti suomen- ja ruotsinkielisten lasten kanssa työskenteleville puheterapeuteille, sillä tutkimus viittaa siihen, että yksikielisille englannin puhujille luodut sujumattomuusnormit voivat soveltua myös suomea ja ruotsia puhuvien kaksikielisten puheen sujuvuuden arviointiin.