Margery Kempen uskonnollinen maailmankatsomus : naisten uskonnonharjoituksen kuvaaminen 1430-luvulla teoksessa The Book of Margery Kempe - Rantala, Elise (My University, 2019)
Aineistona olen käyttänyt teosta The Book of Margery Kempe, joka kertoo 1400-luvulla eläneen maallikkomystikon Margery Kempen elämästä ja erityisesti hänen suhteestaan uskontoon. Olen käyttänyt diskurssianalyysia ja lähilukutekniikkaa apuna teosta tutkittaessa. Lähilukutekniikka on ollut tärkeä työväline tätä tutkimusta tehdessä. Teoksessa on tullut ilmi tietynlaista kerroksellisuutta ja monimerkityksellisyyttä. Tärkeimmät tutkimusmateriaalit ovat Caroline Walker-Bynumin: Fragmentation and Redemption. Essays on Gender and the Human Body in Medieval Religion sekä Karma Lochrien: Margery Kempe and Translations of the Flesh. Pohdin Margery Kempen teoksen avulla, miten mystiikan kokemus ilmenee teoksessa. Pääkysymykseni on, miten mystiikan ja harhaoppineisuuden rajoja kuvataan teoksessa ja mitä ne kertovat Margery Kempen uskonnollisesta kokemuksesta? Miten mystiikka näkyi hänen kehossaan ja miten hänen uskonnollinen käytöksensä vaikutti ympärillä oleviin ihmisiin hänen näkökulmastaan? Teoksesta näen, missä menivät oikean uskon ja vääräuskoisuuden rajat keskiajan elämässä. Milloin Kempe oli mystikko ja milloin kerettiläinen? Missä menevät yhteiskunnassa toimivat rajoitukset liittyen naisiin ja naisiin liittyvään uskonnon harjoittamiseen? Olen pyrkinyt näkemään, miten Kempen ajattelumaailma muuttuu kirjan edetessä. Pohdin myös teoksessa esiintyviä sukupuolirooleja. Tutkin Kempen erilaisia rooleja hänen elämässään sekä perheen parissa että julkisuudessa, kuten äidin ja neitsyen roolia. Pohdin, miten nämä roolit tulevat esille eri tilanteissa ja miten hänen uskontonsa oikein muovasi näitä rooleja. Olen myös yrittänyt pohtia, mitkä olivat kirjan kirjoittajan motiivit kirjoittaessaan Kempen elämästä. Oliko kenties tarkoitus tehdä Margerystä pyhimys? Mitä keinoja teoksessa kuvataan Kempen käyttäneen kun hän on vakuuttanut olevansa puhdasoppinen? Margery Kempeä ei koskaan korotettu pyhimykseksi. Anglikaaninen kirkko on kuitenkin antanut hänelle kunniamaininnan. Hänen omalaatuinen olemuksensa ja oman uskonsa esiintuominen ovat niitä asioita, jotka herättivät kiinnostuksen aikalaisissa ja nykyajan ihmisissä. Teoksessa kuvattu Margeryn elämä johti hänet löytämään oman polkunsa vaikeuksien ja harha-askeleiden jälkeen. Luostarissa oleminen ei ollut hänen kutsumuksensa, mutta kuitenkin hän pystyi löytämään oman uskonnollisen identiteetin, vaikkakin yhteiskunnan normien ja sääntöjen ulkopuolelta.
Keywords: harhaoppisuus, kerettiläisyys, kirkkohistoria, mystiikka, naishistoria, näyt, sukupuoliroolit, tunteet