Proteettisen hoidon vaikutus purentatehoon - Köhler, Leo (fi=Turun yliopisto|en=University of Turku|, 2016)
Tässä kirjallisuuskatsauksessa selvitetään proteettisen hoidon vaikutusta purentatehoon. Kirjallisuuskatsaukseen kuuluu potilastyö, jonka perusteella työn aihe on valittu. Kirjallisuuskatsauksen lähteinä on käytetty PubMed-tietokannan julkaisuja sekä protetiikan oppiaineen kirjallisuutta. Työssä käytetyt tutkimukset ja katsaukset liittyvät pääasiassa purentatehoon vaikuttaviin tekijöihin ja miten erilaiset proteettiset hoitoratkaisut vaikuttavat siihen. Osa tutkimuksesta koski purentaelimistöä laajemmin. Protetiikkaan liittyvät tutkimukset selvittivät purennallisen toiminnan lisäksi niiden ennustetta sekä keskinäistä vertailua. Purentateho kuvaa kuinka monta pureskelukertaa tarvitaan pureskeltavan kappaleen hienontamiseen. Purentateho on vahvempi, kun purentatyötä tarvitaan vähemmän. Työssä tarkastellaan purentatehoon vaikuttavia tekijöitä niin purentaelimistön tasolta, kuin myös yleisterveyden, iän ja sukupuolen näkökulmasta. Koska purentaelimistö on monimutkainen kokonaisuus, on eri proteesien etuja vertailtu purentatehon lisäksi esimerkiksi potilaan subjektiiviseen purentakykyyn ja purentavoimaan. Tutkimustyön osalta aihe on melko uusi. Monin paikoin tutkimusnäytön aste on heikko tai antaa ristiriitaista tietoa. Monen julkaisun johtopäätökseen liittyykin toteamus, että lisää tutkimusta tarvitaan aiheen selvittämiseksi. Tämän kirjallisuuskatsauksen tehtävänä onkin koota tähän asti tehtyä tutkimustyötä purentatehosta, ja selvittää, mitkä ovat nykytiedon perusteella tekijöitä, jotka proteettisessa hoidossa tulisi ottaa huomioon. Proteettisen hoidon tarve kasvaa, mitä enemmän hampaita potilas on menettänyt. Kiinteät proteesit parantavat purentatehoa tehokkaimmin ja ovat useimmiten potilaan hyväksymiä. Kiinteillä hampaisiin tukeutuvilla proteettisilla ratkaisuilla voidaan korvata hammaspuutoksia ja parantaa hampaan morfologiaa purennalle edullisemmaksi. Yhä enenevissä määrin hammaspuutoksia korvataan implanteilla, koska ne ovat ennusteeltaan luotettavia ja säästävät hammaskudosta. Nykypäivänä osaproteesit ovat yleinen proteettinen hoitoratkaisu, koska ne ovat kustannuksiltaan edullisia ja yleisesti hammaslääkärien taitojen rajoissa. Vaikka osaproteesien vaikutuksesta purentatehoon ei ole yksiselitteistä näyttöä, tulee niiden käyttö jatkumaan. Hampaattomilla potilailla ovat kokoproteesit ehdottomat hyvän purentatoiminnan ylläpitämiseksi.