Työnantajan oikeudet ja velvollisuudet työntekijän alisuoriutuessa työsuhteessa - Dahlström, Tuomas (fi=Turun yliopisto|en=University of Turku|, 2018)
Tutkielma tarkastelee työnantajan oikeuksia ja velvollisuuksia työntekijän alisuoriutuessa työsuhteessa. Työnantajan on pyrittävä omilla toimillaan ennaltaehkäisemään alisuoriutuminen. Työnantajan täytyy varmistaa työtehtävien sopivuus työhönotossa tai työsuhteen alussa. Työntekijä on perehdytettävä työtehtäviinsä ja häntä on tarvittaessa koulutettava työsuhteen aikana. Työntekijälle on asetettava tavoite, työsuorituksia tulee arvioida ja työntekoa seurata noudattaen tasapuolisen kohtelun periaatetta. Kehityskeskusteluissa työnantaja voi puuttua työntekijän virheisiin tai laiminlyönteihin varhaisessa vaiheessa. Ennen irtisanomista työnantajalla on pääasiallisesti velvollisuus antaa työntekijälle varoitus. Lisäksi työntekijää on kuultava ja työnantajalla on velvollisuus selvittää mahdollisuutensa tarjota työntekijälle muita tehtäviä. Jos työntekijä työnantajan toimista huolimatta alisuoriutuu, voi työnantajalla olla oikeus irtisanoa työsopimus. Työnantajalla on oikeus irtisanoa työntekijä, kun alisuoriutuminen johtuu työntekijän syyksi luettavasta viasta tai laiminlyönnistä, minkä on oltava olennainen. Lisäksi kokonaisarvioinnissa on huomioitava muun muassa vian tai laiminlyönnin aste, kesto ja toistuminen. Alisuoriutuminen on vain harvoin työsopimuksen purkuperuste. Alisuoriutumiseen torjunta on oikea tapa lisätä tehokkuutta, yrityksen kannattavuutta ja kasvua. Jos alisuoriutumista ei esiintyisi, ei ehkä kiky-sopimuksillekaan olisi tarvetta. Alisuoriutumisen vaikutukset työntekoon ovat usein huomattavasti suuremmat kuin kiky-sopimuksen. Alisuoriutuminen voi heikentää työnteon tehokkuutta jopa puoleen normaalista työnteon tasosta, kun kiky-sopimuksen laskennalliset vaikutukset ovat muutaman prosentin luokkaa. Tutkimusmetodi on lainopillinen, sillä tutkielmassa selvitetään ja jäsennetään voimassaolevan oikeuden sisältöä erityisesti oikeuskäytännön avulla. Alisuoriutumista ei ole määritelty lainsäädännössä, joten oikeuskäytännön tarkastelun avulla on pyritty hahmottamaan kokonaisarvioinnin yksittäisiä tekijöitä ja esitetty oikeuskäytännöstä seuraavia keskeisiä oikeusohjeita. Tutkielmassa esitetään myös näkökohtia de lege ferenda eli oikeuspoliittista pohdintaa.