Suomalaisten 15-vuotiaiden nuorten päivittäisen fyysisen aktiivisuuden erot koulupäivien ja vapaapäivien aikana : Kirjallisuuskatsaus ja empiirinen tutkimus - Suikkanen, Sissi (My University, 2026)
Suomalaiset nuoret eivät liiku tarpeeksi, eivätkä saavuta liikuntasuosituksia. Lisää tutkimustietoa tarvitaan, jotta ymmärretään tarkemmin, mistä nuorten aktiivisuus koostuu ja milloin nuoret liikkuvat. Nuorten aktiivisuuden ymmärtäminen mahdollistaa interventioiden ja muutostoimien paremman tukemisen. Tämän tutkielman tarkoituksena on mitata nuorten fyysistä aktiivisuutta Fibion SENS liikemittarin avulla, ja vertailla liikemittarin antamia mahdollisia eroja eri tutkimuspäivien (koulupäivä vs. vapaapäivä) välillä. Liikemittarin datan lisäksi tutkimuksessa hyödynnetään käynti- ja kyselylomakkeista saatavia tietoja. Tutkimusaineisto pohjautuu Hyvän kasvun avaimet -seurantatutkimukseen (HKA). Tutkimusjoukko koostuu Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirissä vuosina 2008-2010 synnyttäneistä äideistä (n=9811) ja heidän lapsistaan (n=9936). Tutkimuksen seurantaosioon lähti mukaan 1797 äitiä ja heidän puolisoitaan 1658. Näihin perheisiin syntyi 1805 lasta vuosina 2008–2010. Tässä opinnäytetyössä hyödynnetään 15-vuotiasseurannan tietoja. Seurantakäynnille osallistuneista 15-vuotiaista yhteensä 413 nuorta piti reidessään Fibion SENS liikemittaria ja täytti mittausviikolla päiväkirjaa nukkumaanmeno- ja kouluajoista. Näistä tutkittavista 337 nuorta käytti liikemittaria vähintään yhden koulupäivän ja vähintään yhden vapaapäivän ajan. Keskimäärin mittaria pidettiin kuuden päivän ajan, joista koulupäiviä oli neljä ja vapaapäiviä kaksi. Koulupäivän ja vapaapäivän keskimääräistä eroa fyysisessä aktiivisuudessa ja paikallaanolossa analysointiin lineaarisilla sekamalleilla. Mallit vakioitiin iällä, sukupuolella, 15. ikävuoden BMI:llä (z-score) ja liikemittarin pitoajalla. Tuloksista saatiin, että keskimäärin nuoret kerryttivät unta vähän vajaa 8 tuntia (475,5 min), joka vastasi päiväkohtaisesta jaosta 34 %. Kevyttä aktiivisuutta kaikkina päivinä kertyi keskimäärin 4 tuntia (242,3 min, 17 %) ja reipasta ja rasittavaa aktiivisuutta vain 3 % eli 34,9 minuuttia. Suurin osa nuorten valveillaoloajasta oli paikallaanoloa eli lähes 11 tuntia (645,8 minuuttia, 46 %). Vapaapäivänä kevyttä aktiivisuutta kertyi 39 minuuttia vähemmän ja reipasta ja rasittavaa aktiivisuutta 17 minuuttia vähemmän kuin koulupäivänä. Vapaapäivänä paikallaanoloa oli keskimäärin 11,2 tuntia (672,4 min) ja koulupäivänä reilu 10 tuntia (616,3 min), ero oli siis lähes tunnin (56,1 min). Isoin aktiivisuusero painottui aamuun ja aamupäivään, jolloin nuori kulkee koulupäivänä kouluun. Vapaapäivänä päivän aktiivisuus painottui päivään ja iltaan, kun taas koulupäivänä aktiivisuutta kertyi tasaisemmin päivän aikana. Jatkossa olisi tärkeää yrittää ylläpitää ja lisätä nuorten vapaa-ajan aktiivisuutta, koska passiivisuus on riskitekijä myöhemmällä iällä monille tuki- ja liikuntaelimistön, sekä sydän- ja verisuonisairauksille. Mahdollisia kokeiltavia vaihtoehtoja voisivat olla liikuntaläksyt tai puhelimen käyttörajat.
Keywords: nuoret,fyysinen aktiivisuus,liikemittari,paikallaanolo,koulupäivä