Vanhemmat Vahvasti Mukaan –koulutusohjelman vaikutus vanhempien masennukseen - Toivola, Iida (fi=Turun yliopisto|en=University of Turku|, 2016)
Tutkimuksen tarkoituksena oli tarkastella keskoslasten vanhempien synnytyksen jälkeisen masennuksen määrää, ja sen eroa neljän ja kuuden kuukauden aikapisteiden välillä. Tutkimuksessa pyrittiin selvittämään, miten masennuksen määrä on muuttunut Tyksin vastasyntyneiden teho- ja tarkkailuosastolla Vanhemmat Vahvasti Mukaan (VVM) -koulutusohjelman myötä. Masennusta mitattiin Edinburgh Postnatal Depression Scale (EPDS) -lomakkeella. Tutkimusaineisto koostui Tyksissä syntyneiden 225 keskosen vanhemmista, jotka olivat täyttäneet neljän kuukauden kohdalla vastasyntyneiden seurantapoliklinikalla (VAS-poli) kerätyn EPDS-lomakkeen (187 äitiä ja 103 isää). Neljän kuukauden EPDS-pisteitä verrattiin VVM-evaluaatiotutkimuksen yhteydessä kerättyyn kuuden kuukauden EPDS-aineistoon siltä osin, kun masennuspisteet löytyivät kummassakin mittauspisteessä (35 äitiä ja 20 isää). Vertailun avulla neljän kuukauden pisteet ekstrapoloitiin vastaamaan kuuden kuukauden pisteitä. Tämän jälkeen VAS-polilla ja VVM-evaluaatiotutkimuksessa kerätty aineisto yhdistettiin (211 äitiä ja 126 isää). Yhdistettyä aineistoa verrattiin äitien osalta VVM-tutkimusta edeltäneeseen Pipari-tutkimuksen EPDS-aineistoon (159 äitiä) vakioiden lapsen sukupuolen, synnytystavan, syntymäpainon, gestaatioiän, sikiöiden lukumäärän, äidin tupakoinnin, äidin iän ja synnytysten lukumäärän suhteen. Vanhempien masennuksen määrä oli vähäinen. Äideistä 3,2 % oli selviä masennuksen oireita neljän kuukauden kohdalla ja 5,7 % kuuden kuukauden kohdalla. Isistä selviä masennuksen oireita oli 2,9 % neljän kuukauden kohdalla ja kuuden kuukauden kohdalla masennusoireita ei yhdelläkään isistä. Neljän ja kuuden kuukauden mittauspisteissä ei todettu tilastollisesti merkitsevää eroa äideillä (p=0,73) eikä isillä (p=0,11). Vakioiden yhdistetyn aineiston EPDS-pisteet olivat 1,3 pistettä pienemmät kuin Pipari-aineistossa (p=0,05). Vanhempien masennuksen alhainen määrän voi selittyä VVM-koulutusohjelmalla, jonka tavoitteena on vahvistaa keskosen ja vanhemman välistä vuorovaikutussuhdetta ja tarjota vanhemmille vahva emotionaalinen tuki vauvansa hoidossa.