"Miksi tuulen henkäykseen joskus kätkeytyy niin surullinen sointi" : myyttinen realismi suomalaisessa dokumentaarisessa elokuvassa - Kärkkäinen, Pirita (My University, 2020)
Käsittelen tässä pro gradu -tutkielmassa kolmessa suomalaisessa dokumentaarisessa elokuvassa ilmeneviä myyttisiä elementtejä. Tarkastelu kohdistuu sekä selvemmin havaittaviin muinaisiin itämerensuomalaisten myytteihin että huomaamattomampiin myyttisiin käsityksiin. Tavoitteena on ollut elokuvakerronnallisia keinoja tutkimalla tarkastella, miten erilaiset myytit elokuvissa puhuvat ja millä tavalla niihin dokumentaarisessa elokuvassa suhtaudutaan. Tutkimusaineistoni sisältää kolme vuonna 2016 ilmestynyttä elokuvaa: Kim Saarniluodon ja Marko Röhrin ohjaama Järven tarina (MRP Matila Röhr Productions Oy), Katja Gauriloffin Kuun metsän Kaisa (Oktober Oy) ja Tuukka Tähden Ukonvaaja – Dokumenttielokuva suomenuskosta (Helomedia Oy). Tutkimusmenetelmänäni aineiston käsittelyssä on toiminut lähiluku. Sen viitekehyksenä olen käyttänyt dokumentaarisen elokuvan tutkimuksesta nousevia elokuvan äänen ja muodon käsitteitä. Aineistosta nousevien havaintojen pohdinnassa olen yhdistänyt sekä myyttitutkimuksen että dokumentaarisen elokuvan tutkimuksen teoriaa ja myös fenomenologista näkökulmaa. Luentaani on ohjannut kolme tutkimuskysymystä: 1) millä tavoin muinaiset itämerensuo¬malaisten myytit elokuvissa ilmenevät, 2) miten niihin ja niiden välittämään tietoon suhtaudutaan sekä 3) millainen on dokumentaarisuuden ja myyttisen tiedon suhde elokuvien ja tutkimuskirjallisuuden perusteella? Elokuvien eri ääniin keskittyvä tarkastelu toi ilmi, kuinka muinaisiin itämerensuomalaisten myytteihin suhtauduttiin muun muassa maailmanselityksinä, symbolisena kielenä tai yhteisöllisinä käytäntöinä. Ne nähtiin niin vääränä tietona kuin vanhoina viisauksinakin. Osa vanhoista myyteistä oli rationalisoituneina myytteinä menettänyt selitysvoimansa, osa eli implisiittisinä myytteinä kuin huomaamatta kulttuurisissa todellisuuskäsityksissä. Tällaisina esiin nousivat esimerkiksi ihmisen ja luonnon erillisyys tai luonnon pyhyys. Elokuvien lähiluku ja tutkimuskirjallisuus paljastivat, kuinka sekä myytti että dokumentaarisuus tarjoavat mahdollisuuden erilaiseen tietämisen tapaan. Dokumentaarinen elokuva on tästä syystä suotuisa alusta myyttiselle tiedolle, joka tutkielmassa näyttäytyi ihmiselle tyypillisenä tietämisen tapana. Johtuen elokuvakerronnallisesta tyylistä, jota kutsun myyttiseksi realismiksi, myyttinen tieto ja todellisuus ilmenivät elokuvissa uskottavana ja vakuuttavana.

In this master’s thesis I deal with mythical elements that appear in three Finnish documentary films. The study focuses on both the more easily detectable ancient Baltic-Finnic myths and the more unnoticeable mythical concepts. The aim has been to examine how different myths speak in films and how they are perceived in them. Research material in this thesis includes three movies published in 2016: Tale of a Lake directed by Kim Saarniluoto and Marko Röhr (MRP Matila Röhr Productions Oy), Kaisa's Enchanted Forest by Katja Gauriloff (Oktober Oy) and The Hammer of Ukko by Tuukka Tähti (Helomedia Oy). My research method in the processing of data was close reading. To guide the close reading, I have used the concepts of voice and form of film which emerge from the documentary film studies. I have combined theory of myth studies and documentary film studies and also phenomenological perspective in reflecting the findings. Three research questions have directed my reading: 1) how are the ancient Baltic-Finnic myths manifested in the films, 2) how myths and the information they transmit are perceived and 3) what is the relationship between documentary and mythical knowledge based on the films and research literature? The focus on the different voices of the films showed how ancient Baltic-Finnic myths were perceived as, for example, cosmological explanations, symbolic language or collective practice. They were considered as false knowledge as well as old wisdom. Some ancient myths, as rationalized myths, have lost their power of explanation, others live almost unnoticed as implicit myths in cultural perceptions of reality. Such myths emerging from the films were, for instance, the separation of human and nature or the sanctity of nature. Close reading the films and the discussion between myth studies and documentary film studies revealed how both myth and documentary film offer possibilities for a different way of knowing. Thus, documentary film occurs as a favorable platform for mythical knowledge. In the thesis, mythical knowledge appeared as a way of knowing typical of human. Because of the cinematographic style, which I call mythical realism, mythical knowledge and reality appear as plausible and convincing in the films.
Keywords: dokumenttielokuva, dokumentaarinen elokuva, elokuvan ääni, itämerensuomalaisten mytologia, Järven tarina, Kuun metsän Kaisa, lähiluku, myytti, myyttisyys, Ukonvaaja