Political identities or personal attitudes? : How individual attitudes predict affective polarization in Finland - Heliste, Samuli (My University, 2026)
This master’s thesis studied, how voters’ differences in political attitudes are connected to affective polarization in Finland. Scholars have noticed the rising levels of affective polarization throughout Western democracies, and Finland is no expectation to this trend. Levels of affective polarization started to rise in 2011, and this development has been credited to rises in ideological extremity and overall polarization of electorate. Finnish voters are known to form affective blocs that are structured around shared values such as liberalism or conservatism, producing affective camps to society. This thesis approached affective polarization via modern neo-cleavage theories. Finnish affective polarization is known to be connected to voters positioning on either end in GAL–TAN or traditional left–right dimension. Yet, it is relatively unknown how attitudes towards salient political issues are connected to positive and negative evaluations of other parties’ supporters. Three attitudinal statements were analyzed, which tapped on disagreement over budget cuts as a means of balancing Finland’s national economy, whether immigration is beneficial to Finnish society, and how voters view the transgender legislation reform. These attitudes that currently divide electorate are connected to neo-cleavage theories, which interpret the current political conflict as two-dimensional: economy-based left–right dimension and sociocultural liberal–conservative. The impact of attitudinal differences to affective polarization was analyzed quantitatively with multiple linear regression analysis. The data was collected by Finnish Research Infrastructure for Public Opinion (FIRIPO) of 2023 Finnish parliament election. Models utilized feeling thermometer questions of each parliament party’s supporters as dependent variables, and main independent variables were attitudinal variables relating to economics, immigration and rights of gender minorities. Models also included vote choice as one of the independent variables. Models controlled for respondents age, gender, level of education and native language. Observations count of models varied between 1782 and 2056 observations. Analysis showed that voters’ attitudes austerity politics, immigration and rights of gender minorities are connected to affective polarization towards supporters of other parties. Economic and sociocultural differences appeared to create affective polarization asymmetrically. However, the impact of individual values is lesser compared to the effect that vote choice has on evaluations. These findings show how positive and negative evaluations of different partisan groups are primarily related to distances in value dimension, as both liberal-leftist and right-wing conservatives favor partisans within their bloc over rivaling.

Tässä pro-gradu -tutkielmassa tutkitaan, miten äänestäjien asenne-erot ovat yhteydessä affektiiviseen polarisaatioon Suomessa. Affektiivisen polarisaation on havaittu nousseen voimakkaasti läntisissä demokratioissa 2010-luvun aikana, eikä Suomi ole poikkeus tässä trendissä. Vuonna 2011 alkaneen affektiivisen polarisaatiokehityksen syyksi on usein esitetty ideologisen äärimmäisyyden kasvua, sekä poliittisen kentän kokonaisvaltaista polarisoitumista. Suomalaisen äänestäjäkunnan tiedetään muodostavan affektiivisia blokkeja, jotka rakentuvat jaettujen arvojen kuten liberalismin tai konservatismin ympärille, tuottaen tunneperustaisen blokkimuodostelman perusteet yhteiskuntaan. Tutkielma lähestyy tätä kehityskulkua modernien jakolinjateorioiden viitekehyksestä. Suomessa affektiivisen polarisaation tiedetään olevan yhteydessä esimerkiksi äänestäjän sijoittumiseen GAL–TAN ja perinteisen vasemmisto–oikeisto-ulottuvuuksien ääripäähän. On kuitenkin verrattaen epäselvää, missä määrin ajankohtaisiin poliittisiin kiistoihin liittyvät asenteet vaikuttavat positiivisiin ja negatiiviisin arvioihin muiden puolueiden kannattajista. Tutkielmassa analysoitiin kolmea asenneväittämää, jotka koskettivat vuoden 2023 eduskuntavaalien alla keskeiseksi noussutta kiistaa julkisen talouden sopeutustoimista, maahanmuuton merkitystä suomalaisessa yhteiskunnassa, sekä äänestäjien suhtautumista translain uudistukseen. Nämä äänestäjäkuntaa jakavat asenteet kytkeytyvät moderneihin jakolinjateorioihin, joiden mukaan modernia poliittista konfliktia määrittelevät kaksi ulottuvuutta: talousperustainen vasemmisto–oikeisto ulottuvuus ja sosiokulttuurinen liberaali–konservatiivi. Asenne-erojen vaikutusta affektiiviseen polarisaatioon äänestäjien keskuudessa tutkittiin määrällisin menetelmin, usean muuttujan lineaarisella regressioanalyysilla. Aineistona hyödynnettiin Suomen yleisen mielipiteen tutkimusinfrastruktuurin (FIRIPO) keräämää Kansalaismielipide: Eduskuntavaalikysely 2023 -dataa. Analyysissa selitettävänä muuttujana käytettiin tunnelämpömittari-kysymyksiä eduskuntapuolueiden kannattajista, ja selittävänä muuttujina talous-, maahanmuutto-, sekä sukupuolivähemmistöihin liittyviä asenteita. Lisäksi malli huomioi vastaajien äänestyspäätöksen vuoden 2023 eduskuntavaaleissa. Mallien kontrollimuuttujina hyödynnettiin vastaajien ikää, sukupuolta, koulutustasoa sekä äidinkieltä. Mallien havaintomäärät vaihtelivat 1782 ja 2056 havainnon välillä. Analyysi osoitti, että äänestäjän asenteet julkisen talouden sopeutuksia, maahanmuuttoa ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksia kohtaan ovat yhteydessä affektiiviseen polarisaatioon eri puolueiden äänestäjien kohtaan. Taloudelliset ja sosiokulttuuriset arvoerot vaikuttavat tuottavan affektiivista polarisaatiota epäsymmetrisesti. Yksittäisten arvoerojen vaikutus niin negatiivisiin kuin positiivisiin arvioihin muiden puolueiden kannattajista oli kuitenkin heikompi, kuin äänestyspäätöksen. Tulokset osoittavat, että äänestäjien negatiiviset ja positiiviset arviot muiden puolueiden kannattajista on ensisijassa riippuvainen puolueiden etäisyydestä arvoulottuvuuksilla, sillä vasemmisto–liberaalit ja oikeisto–konservatiivit olivat keskimäärin suopeampia oman blokkinsa äänestäjiä kohtaan, kuin kilpailevan.
Keywords: Affective polarization; cleavage theory; social identity; affektiivinen polarisaatio; jakolinjateoriat; sosiaalinen identiteetti