Suun punajäkälää sairastavien potilaiden systeeminen lääkehoito Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin alueella - Heinonen, Meeri (fi=Turun yliopisto|en=University of Turku|, 2018)
Tässä syventävien opintojen työssä on perehdytty vaikeaoireiseen suun punajäkälään sekä sen hoitoa käsittelevään kirjallisuuteen. Lisäksi työhön kuuluu tutkimusosuus, jossa tarkasteltiin Turun yliopistollisen keskussairaalan ihotautiklinikalla ja suu- ja leukakirurgian klinikalla hoidettavia vaikeaoireisia punajäkäläpotilaita, jotka olivat saaneet punajäkälään systeemisen lääkityksen. Tutkimus suoritettiin retrospektiivisena rekisteritutkimuksena käyttäen aineistona Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin potilastietorekisteriä. Tutkimukseen valikoitui 36 potilaan ryhmä, jolla on hoidettu vaikeaoireista punajäkälää systeemisellä lääkityksellä. Näistä 36:sta vaikeaoireisesta punajäkäläpotilaasta 83% oli naisia ja 17% miehiä. Vain 6%:lla potilaista punajäkälä ilmeni ainoastaan suuontelossa, muilla potilailla punajäkälää todettiin usealla eri kehon alueella (iho, genitaalit, peräaukko, ruokatorvi, korva). Kolmella potilaalla suun punajäkälä malignisoitui. Prednisoloni (Prednisolon®) oli käytetyin systeemilääke, sitä kokeiltiin 39%:lle vaikeaoireisista potilaista ja näistä potilaista 71%:lla hoitovasteen raportoitiin olleen hyvä. Metotreksaatti (Trexan®) oli toiseksi käytetyin lääke, ja sitä raportoitiin käytetyn 36%:lla vaikeaoireisista potilaista, ja sen katsottiin tehonneen 61%:lla hoidetuista potilaista. Osalla potilaista raportoitiin lääkkeiden käyttöön liittyviä sivuvaikutuksia, mutta vakavia haittoja ei tullut esiin. Vaikeaoireisten potilaiden kohdalla systeeminen lääke on varsin tehokas ja turvallinen hoitomuoto.