Kliinisen epäilyn osuvuus suhteessa magneettikuvauslöydöksiin cauda equina -oireyhtymän tunnistamisessa - Hirvonen, Eliisa (My University, 2026)
Tutkielman aihe on päivystyksellisen magneettikuvantamisen käyttö cauda equina -oireyhtymän (CES) diagnosoinnin apuna. Tarkoituksena on tutkia kuinka suuri osa CES-epäilyistä voidaan varmentaa magneettikuvalla sekä selvittää mitkä oireet ja kliiniset löydökset ennakoivat CES:a ja mitkä niiden ennustearvot sen diagnosoinnissa ovat. Magneettikuvalla on suuri diagnostinen arvo CES:n tunnistamisessa, sillä CES:n määrittäminen kliinisen kuvan pohjalta on haasteellista tai jopa mahdotonta. CES:n hoitona on viiveetön kirurginen leikkaus, sillä pitkittyessään se voi johtaa potilaalla pysyviin komplikaatioihin, kuten alaraajahalvaukseen tai ulosteen pidätyskyvyttömyyteen. Magneettikuvantamisella on muihin kuvantamistapoihin verrattuna paras pehmytkudosten erottelukyky ja täten se toimii ensisijaisena kuvantamismenetelmänä CES-epäilyn varmistamisessa. Tutkimuksessa tarkasteltiin takautuvasti 4/2013-8/2021 aikana Turun yliopistollisen keskussairaalan päivystyskuvantamisen yksikössä tehtyjä selän magneettitutkimuksia. Tutkimukseen valikoitui 195 potilasta, joilla kuvantamispyynnön syynä oli radiologian erikoislääkärin varmistama CES-epäily. Potilastiedoista kerättiin manuaalisesti potilaiden magneettikuvantamiseen johtaneet CES-epäilyn herättäneet oireet ja löydökset eli niin kutsutut ”punalippuoireet”. Tilastollisten menetelmien avulla selvitettiin punalippuoireiden esiintyvyydet ja ennustearvot sekä iän ja sukupuolen assosiaatiot CES:n diagnosoinnissa. Lisäksi tarkasteltiin kuinka suuri osa potilaista vaati kirurgisen dekompressioleikkauksen. Tutkimuksessa havaittiin aiempia tutkimuksia vastaten, ettei yksikään punalippuoire ennusta tilastollisesti merkittävästi cauda equinan kompressiolöydöstä magneettikuvassa. Punalippuoireista suurimmat ennustearvot olivat parapareesilla, residuaalivirtsalla ja bilateraalisella tunnonalenemalla. Tutkimuksessa cauda equinan kompressio todettiin 16,4 % kaikista CES-epäilyn vuoksi kuvatuilta potilailta ja välilevytyrästä johtunut CES vahvistettiin vain 4,6 % kuvatuista potilaista. Alhaiseen positiivisten tulosten määrään vaikuttavat osaltaan CES:n vakava taudinluonne, vaihteleva kliininen kuva sekä käytössä ollut ympärivuorokautinen magneettikuvausmahdollisuus, joka todennäköisesti madalsi kynnystä potilaan kuvantamiseen CES-epäilyissä.
Keywords: cauda equina -oireyhtymä, CES, magneettikuvantaminen