VÄLÄHDYKSIÄ VANHEMMUUDESTA SOMEN TÄYTTÄMÄN ARJEN KESKELLÄ : Narratiivinen tutkimus nuorten somen käytön vaikutuksista vanhemmuuteen - Jussila, Marjo (My University, 2021)
Pro gadu- tutkielmassani tarkastelen nuorten sosiaalisen median eli somen käytön merkitystä perhearkeen vanhempien kokemana. Aihetta on tärkeä tutkia, koska tällä hetkellä murrosikäisten lasten vanhempina olevien aikuisten sukupolvi ei ole omassa nuoruudessaan käyttänyt somea ja he ovat siksi aivan uudenlaisten ilmiöiden äärellä. Tutkimus on toteutettu kirjoituspyynnöllä, johon on vastannut 19 nuorten vanhempaa. Vastaajien lapset ovat iältään 12–21-vuotiaita ja vastaukset koskevat 11 tyttöä ja 17 poikaa. Aineiston analyysin olen toteuttanut narratiivianalyysin kautta, jolloin esiin nousevat vanhempien itse nostamat teemat- välähdykset somen täyttämästä arjesta. Teemojen synteesin pohjalta muodostan kolme erilaista moniäänistä tarinaa liittyen perheiden nuorten somen käyttöön ja sen vaikutuksiin vanhemmuudessa. Tarinat ovat nimeltään ”Somen negatiiviset vaikutukset torjuvan vanhemman tarina”, ”Someen varovaisesti suhtautuvan ja tietoa etsivän vanhemman tarina” ja ”Someen luottavaisesti suhtautuneen, mutta ikävästi yllätetyn vanhemman tarina”. Some itsessään on neutraali ja sen vaikutukset perheen elämään riippuvat kohteestaan. Nuorten sosiaalinen pääoma vaikuttaa osaltaan siihen ovatko somen vaikutukset nuoren elämään positiivisia vai negatiivisia. Vaikeuksista ja tunteista avoimesti puhuminen ja merkityksien antaminen tapahtumille yhdessä, kertoo perheen hyvästä resilienssi-kyvystä, jota hyvä mentalisaatiokyky osaltaan tukee. Vanhempien häpeän ja epäonnistumisen kokemukset voivat vaikeuttaa alkuun mahdollisten vastoinkäymisten läpikäymistä. Aktiivisen työskentelyn kautta vaikeatkin kokemukset on kuitenkin mahdollista liittää omaan elämäntarinaan, ja korostaa selviämisosaa vahvistaen samalla perheen keskinäistä yhteyttä. Tutkimukseni keskeisinä tuloksina on, että tieto, jonka pohjalta vanhemmat muodostavat omia mielipiteitään nuorten somen käytöstä on hyvin sattumanvaraista. Vanhemmat kokevat somen hyödyllisenä ja arkeaan rikastuttavana ja toteavat sen tuovan paljon iloa perheeseen, lisäten perheen kommunikointia ja yhdessä olemisen tapoja. Huoli, joka toistuu jokaisen vanhemman vastauksissa, koskee nuorten someen käyttämää aikaa. Vanhemmat kokevat rajaamisen vaikeana, mutta kannattavana. Tärkeää olisi lisätä julkista keskustelua siitä, miten nuorille voisi opettaa oman toiminnan ohjausta ja järkevää ajankäytön hallintaan somen suhteen. Nuorten itsesäätelytaito on vielä kehittymätön ja he tarvitsevat siihen aikuisen apua. Myös somen sisällölliset seikat huolestuttavat vanhempia. Vanhemmat kokevat jäävänsä some-asioissa usein yksin ilman riittävää tietoa ja kenenkään tukea. Vertaistukea on vaikeaa saada, vaikka sitä kaivataan. Vain 2/19 vastaajista kokee saaneensa riittävästi tukea lapsensa koululta. Nuorten someen liittyvät ongelmat nähdään usein yksilön omasta toiminnasta johtuvina, eikä niiden syitä nähdä lainkaan kulttuurisina tai osin institutionaalisista rakenteista kumpuavina.

In my master’s thesis I explore the impact that youth use of social media has on the everyday family life as experienced by parents. It is important to examine this topic, as the current generation of parents to teenaged children has not used social media in their own youth and is therefore facing a new situation in their family. The study was undertaken through a writing request, to which 19 parents of youth answered. The children of the respondents are between 12-21 years old and the answers received concern 11 girls and 17 boys. Analysis of the data was done by using narrative analysis. The themes raised up by the parents themselves - flashes from the everyday life filled up by the use of social media. Based on a synthesis of the themes I developed three different narrative stories on youth use of social media and the impact it has on parenthood. The stories are called “Story of a parent denying the negative impact of social media”, “Story of a parent relating cautiously to and seeking information on social media”, and “Story of a parent relating trustfully to social media but getting caught by a negative surprise”. Social media itself is neutral and the impact it has on family life depends on the user. The social capital acquired by youth determines whether the impact of social media on the life of an adolescent is positive or negative. Speaking openly about difficulties and feelings and giving meaning to events together indicates a high capacity for resilience within the family, which is supported by a strong mentalization ability. Parents’ experiences of shame and failure may initially hamper the process of dealing with possible setbacks.However, active processing enables linking even difficult experiences to one’s own life story and highlights the survival part while simultaneously strengthening the mutual connection within the family. The key results of my research include that information, based on which parents form their own opinions regarding young peoples’ use of social media, is very scattered. Parents feel that social media is useful and it enriches their life. It also brings a lot of joy to the family as it increases communication and the ways of spending time together. The worry that is repeated by every parent is related to the amount of time that young people use on social media. Limiting it feels difficult but worth doing. It would be important to increase public discussion on how young people could be taught to control their own actions and to sensibly manage the time used on social media. The self-regulation skills of adolescents are underdeveloped and therefore they need the support of adults. The contents of social media is another topic of concern to parents. Parents often feel they are left alone with social media related issues without the necessary information and support. It is difficult to get peer support, even if it is needed. Only 2 out of 19 respondents felt they had received enough support from the child’s school. The problems related to young people and social media are commonly seen to be caused by the individual’s own actions, and their origins are not considered to be stemming from cultural or partly institutional structures.
Keywords: sosiaalinen media, some, murrosikä, vertaistuki, perheen resilienssi, mentalisaatiokyky, narratiivianalyysi, vanhemmuus