Euroopan unionin uusi metsästrategia : Suomalaisten Euroopan parlamentin jäsenten metsäkirjoituksissa esiintyvät diskurssit ja toimijaverkko - Kääriäinen, Henri (My University, 2021)
Suomessa metsäsektorilla on perinteisesti ollut merkittävä rooli osana suomalaisten elinkeinoja, työllisyyttä sekä toimeentuloa. Samanaikaisesti se on aiheuttanut suuria haasteita esimerkiksi luonnon monimuotoisuudelle. Viime vuosikymmeninä ihmisten ympäristötietoisuus on kasvanut ja ympäristöjärjestöt ovat saaneet äänensä paremmin kuuluviin. Suomessakaan ei olla vältytty metsäkonflikteilta. Euroopan komissio julkaisi heinäkuussa 2021 uuden metsästrategiansa, jolla annetaan suuntaviivoja jäsenmaiden metsäpolitiikan ohjaamiseen. Metsästrategian uudistaminen herätti keskustelua alkuvuodesta 2021, jolloin europarlamentaarikot, metsäalan sidosryhmät ja etujärjestöt sekä Suomen metsäteollisuudesta huolissaan olevat kirjoittivat aiheesta aktiivisesti. Tässä tutkimuksessa käsitellään EU:n metsästrategian päivityksen ohessa käytyä aktiivista metsäkeskustelua suomalaisten europarlamentaarikoiden kesken. Tavoitteena oli selvittää EU:n metsästrategian ympärillä käydyn keskustelun toimijaverkkoa, jonka toimijoilla oli vaikutusta suomalaisten europarlamentaarikoiden metsäkantoihin. Lisäksi tutkimuksen tavoitteena oli analysoida näiden europarlamentaarikoiden metsäkirjoituksissa ilmenneitä diskursseja. Tutkimuksen aineistoon kuuluivat europarlamentaarikoiden Eero Heinäluoman, Ville Niinistön, Silvia Modigin, Petri Sarvamaan ja Nils Torvaldsin Facebook-, Twitter- ja blogi-kirjoitukset 1.1.–17.7.2021, joissa käsiteltiin metsäaiheita. Menetelminä aineiston analysoinnille olivat toimijaverkkoteoria ja diskurssianalyysi argumentaatioposition kautta. Europarlamentaarikoiden metsäkirjoitusten toimijat ja diskurssit noudattivat samaa jakolinjaa. Heinäluoma, Sarvamaa ja Torvalds käyttivät lähteinään metsäsektorin toimijoita ja asiantuntijoita. Niinistö ja Modig viittasivat ympäristöjärjestöihin ja -instituutteihin. Toimijoina molempien ryhmien teksteissä esiintyivät sekä tutkijat että EU-mietinnöt ja -aloitteet. Kaiken kaikkiaan toimijoita löytyi vain kohtalaisesti johtuen siitä, etteivät europarlamentaarikot viitanneet kirjoituksissaan lähteisiin kovin usein. Suojeludiskurssia edustaneet Niinistö ja Modig tuottivat ja vahvistivat sääntelyn, globaalin hallinnon, metsänkäytön kestämättömyyden ja jatkuvan kasvatuksen diskursseja. Tuotantodiskurssia edustaneiden Heinäluoman, Sarvamaan ja Torvaldsin teksteissä nousivat esille kokonaiskestävyyden, EU:n toimivallan ylittämisen ja subsidiariteetin korostamisen diskurssit. Biotaloutta esiteltiin vaihtoehtona yli diskurssirajojen. Lisäksi metsäsektorin tuotteiden jalostusarvon nosto sai yleisesti tukea. Metsäkeskustelussa nähty jakolinja toimijaverkossa ja diskursseissa kertoo siitä, ettei Suomen metsäpolitiikan linja ole yhtenäinen, vaan kannat metsiin kohdistuvista toimista vaihtelevat voimakkaasti. Yhtenäisen metsäpolitiikan linjan löytäminen olisi tärkeää, jotta Suomi saisi paremmin metsäkantojaan läpi Euroopan unionissa.

In Finland, the forest sector has traditionally played an important role in the livelihoods and employment of Finns. At the same time, it has posed major challenges to biodiversity. In recent decades, people's environmental awareness has grown and ENGOs have become more vocal. Forest conflicts have not been avoided in Finland. In 2021, the European Commission published the new EU Forest Strategy, which provides guidelines on how Member States should steer their forest policies. The renewal of the Forest Strategy sparked an active debate in early 2021, causing MEPs, forestry stakeholders and interest groups, as well as those concerned about the Finnish forest industry to write actively on the subject. This study discusses the active forestry debate among Finnish MEPs that took place alongside the EU Forest Strategy update. The aim was to find out the Actor Network in the debate around the EU Forest Strategy, i.e. the actors who are trying to influence the Finnish MEPs’ views on forests. In addition, the study aims to analyse the discourses revealed in Finnish MEPs' forest writings. The data included Facebook, Twitter and blog posts by MEPs Eero Heinäluoma, Ville Niinistö, Silvia Modig, Petri Sarvamaa and Nils Torvalds from 1 January to 17 July 2021, which deal with forest-related topics. The methods used to analyse the data were Actor Network Theory (ANT) and discourse analysis through an argumentation position. The actors and discourses in the forest posts of the MEPs followed the same suit as Heinäluoma, Sarvamaa and Torvalds used forest sector actors and experts as their sources while Niinistö and Modig referred to environmental organisations and institutes. The texts of both groups also referred to researchers and EU reports and initiatives as actors. Overall, only a moderate number of actors could be identified, due to the fact that MEPs did not refer to sources very often in their posts. Niinistö and Modig, who represented the green environmental discourse, produced and reinforced discourses of regulation, global governance, unsustainable forest use and continuous cover forestry. Heinäluoma, Sarvamaa and Torvalds, who represented the discourse of production, highlighted the discourses of overall sustainability and overstepping the EU's competences, and emphasized subsidiarity. The bioeconomy was presented as an alternative across discursive boundaries. In addition, there was general support for increasing the added value of forest sector products. The divisions in the actor network and discourses seen in the forest debate indicate that there is no unity in Finnish forest policy, with widely differing positions on forest-related policies. It would be important to find a unified forest policy line in order to improve Finland's ability to promote its views on forests in the European Union.
Keywords: metsädiskurssi, EU:n metsästrategia, toimijaverkkoteoria, tuotantodiskurssi, suojeludiskurssi, biotalousdiskurssi