UCT-heuristiikat ja tunnekasvatukseen tarkoitettujen lasten kuvakirjojen käännösten käytettävyys - Koivula, Marja (My University, 2025)
Tässä pro gradu -tutkielmassa analysoitiin Suojasen ja Tuomisen esittelemien UCT-heuristiikkojen mallia 1.1 soveltumista tunnekasvatukseen tarkoitettujen lasten kuvakirjojen käännösten käytettävyyden arviointiin. Tarkoituksena oli pohtia myös sitä, tulisiko Suojasen ja Tuomisen UCT-heuristiikoita muokata jotenkin, jotta saataisiin niiden pohjalta luotua sellainen heuristiikkalista, joka soveltuisi nimenomaan tämän tutkielman aineiston kaltaisten käännösten käytettävyyden arviointiin. Lisäksi tämän tutkielman tarkoituksena oli arvioida kahden lähdeteoksen käytettävyyttä olemassa olevien Suojasen ja Tuomisen UCT-heuristiikkojen perusteella. Lähdeteoksia analyysissä oli kaksi, Terhi Leskisen vuonna 2004 ilmestynyt käännös Aina ja ikuisesti sekä Raija Rintamäen vuonna 2023 ilmestynyt käännös Poika joka uneksi LOHIKÄÄRMEITÄ. Leskisen käännöksen alkuperäisteos on Debi Gliorin Always and Forever, joka on ilmestynyt vuonna 2003 ja Rintamäen käännöksen alkuperäisteos puolestaan on Caryl Lewisin vuonna 2022 ilmestynyt The Boy Who Dreamed DRAGONS. Metodina tässä kvalitatiivisessa analyysissä käytettiin heuristista arviointia. Analyysin tulos on, että Suojasen ja Tuomisen UCT-heuristiikat soveltuvat tunnekasvatukseen tarkoitettujen lasten kuvakirjojen käännösten käytettävyyden arviointiin mitä tulee käännösten niihin ominaisuuksiin, joita nämä heuristiikat käsittelevät. Näistä heuristiikoista kuitenkin puuttuu kohta, joka koskisi käännösten multi- modaalisuutta, joka on yksi lasten kuvakirjojen oleellisimmista ominaisuuksista. Analyysissä päädyt- tiinkin siihen, että mahdolliseen uuteen heuristiikkalistaan, joka olisi tarkoitettu tunnekasvatukseen tarkoitettujen lasten kuvakirjojen käännösten käytettävyyden arvioimiseen, voisi lisätä multimodaali- suutta koskevan kokonaan uuden heuristiikan. Analyysin tuloksena oli myös, että Suojasen ja Tuomi- sen heuristiikkalistaan voisi lisätä käännöksen ääneen luettavuutta koskevan kysymyksen jo olemassa olevaan heuristiikkaan numero kuusi, Luettavuus ja ymmärrettävyys. Lisäksi Suojasen ja Tuomisen heuristiikkalistaan voisi lisätä käännöksen tunnekasvatuksellisuutta koskevia kysymyksiä olemassa oleviin heuristiikkoihin numero neljä ja kahdeksan, Käännöksen ja tekstilajin vastaavuus ja Miellyttävyys. Esittelen tutkielman lopussa oman ehdotukseni tunnekasvatukseen tarkoitettujen lasten kuvakirjojen käännösten käytettävyyden arvioimiseen tarkoitetuksi heuristiikkalistaksi.
Keywords: heuristiikka, käytettävyys, käyttäjäkeskeinen kääntäminen, tunnekasvatus