Oletusvaikutus yksityisyyden kontekstissa : systemaattinen kirjallisuuskatsaus - Hurme, Hanna (My University, 2020)
Informaatioteknologian yleistyttyä aktiviteetit, jotka olivat aikoinaan yksityisiä, jättävät nyt elektronisia jälkiä. Ihmiset jakavat verkossa tiedostaen tai tiedostamatta suuren määrän henkilökohtaista dataa, mikä uhkaa heidän yksityisyyttään. Paljastamme itsestämme tietoa ystävillemme, kaupallisille osapuolille sekä valtiolle ja asetamme siten yksityisyytemme vaaraan. Tiedonjaosta on monesti toki myös hyötyä, mutta hyötyjen ja niitä vastaavien haittojen välillä tasapainottelu ei meiltä aina onnistu. Yksityisyyteen liittyvä päätöksenteko tapahtuu usein epävarmuuden vallitessa, eivätkä ihmiset kykene aina arvioimaan kaikkien mahdollisten päätösten lopputulosten todennäköisyyksiä. Epävarmuuden vallitessa ihmiset käyttävät päätöksenteossaan oikoteitä, ajattelun nyrkkisääntöjä. Nämä nyrkkisäännöt eli heuristiikat nopeuttavat päätöksentekoamme ja ovat usein meille hyödyksi, mutta ne voivat johtaa myös kognitiivisiin ja käyttäytymiseen liittyviin vinoumiin. Toisin sanoen saatamme tehdä virheellisiä päätöksiä ja toimia vastoin kuin rationaalinen päätöksentekijä vastaavassa tilanteessa toimisi. Status quo -harha on vinouma, joka kuvastaa ihmisten taipumusta pitäytyä oletusvalinnoissa. Jos päätöksentekotilanteessa jokin vaihtoehto on asetettu oletusarvoksi, meillä on tapana jättää se voimaan sen sijaan, että valitsisimme jonkin toisen vaihtoehdon. Tässä tutkimuksessa selvitetään, miten oletusvaikutus näkyy päätöksenteossa yksityisyyden kontekstissa. Tutkimus suoritetaan systemaattisena kirjallisuuskatsauksena ja aineisto muodostuu tutkimuksista, jotka haetaan tarkoin hakutermein ja rajauksin valituista tietokannoista. Tutkimusaineiston mukaan oletusvaikutuksella on suuri merkitys ihmisten yksityisyydelle. Synteesissä tunnistettiin myös oletusvaikutusta välittäviä tekijöitä, kuten itsesäätelyteoria, huoli yksityisyydestä, tiedon luonne, henkilökohtaiset ominaisuudet ja käyttöliittymän käytettävyys. Tämän lisäksi selvisi, että yksityisyysasetuksien oletusarvot harvoin vastaavat käyttäjien tavoitteita. Näitä asetuksia voi kuitenkin parantaa erilaisten oletusasetusprofiilien luonnin ja koneoppimisen työkalujen avulla. Oletusasetusten kehittäminen käyttäjien toiveita vastaaviksi saattaisi vähentää käyttäjien kokemaa päätöksenteon taakkaa ja siten turvata heidän yksityisyyttään paremmin.

As the use of information technology spreads, the activities that were once regarded as private now leave digital footprints. People share large quantities of information online, both willingly and unknowingly, and doing so threatens their privacy. We reveal information about ourselves to our friends, commercial parties or even the government, thus putting our privacy at risk. Information sharing can often be beneficial, but balancing its benefits and costs isn’t necessarily straightforward. Making decisions regarding privacy usually happens under uncertainty making it difficult for people to evaluate the probabilities of all possible outcomes of their decisions. Under uncertainty, people use shortcuts in their decision-making. These shortcuts are also called heuristics. They aren’t inherently bad as they allow us to make decisions more efficiently, but their use can lead to cognitive and behavioral biases. In other words, we can make faulty decisions and act differently than a fully rational decisionmaker would in a similar situation. The status quo bias reflects our tendency to prefer the current state of affairs. In a decision-making context this means that given multiple options, we usually stick to the value that has been set as default. This is called the default effect. This master’s thesis explores the default effect in the context of privacy. The re-search is conducted as a systematic literature review consisting of research papers that are searched from predefined databases using predefined search terms. The research literature confirmed that the default effect has implications for our privacy as its presence can often lead to less than favorable privacy decisions. The effect can be moderated by the self-regulation theory, privacy concern, the nature of the (shared) information, personal characteristics of the user and the usability of the user interface. In addition, the default values of privacy settings rarely match the preferences of the users. These privacy settings can be improved by creating better default privacy profiles and the usage of machine learning has proved promising in reaching this goal. By improving privacy settings to match user preferences, the felt burden caused by decision-making could be alleviated and as the defaults would better match the preferences of the users, the users’ privacy might be better protected.
Keywords: oletusvaikutus, oletusasetukset, yksityisyys, käyttäytymistaloustiede, default effect, default settings, privacy, behavioral economics