Laadun parantaminen traumapotilaan leikkausprosessissa lean-ajattelun avulla. Case: Traumaprosessin tarkastelu Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirissä - Koskinen, Satu (fi=Turun yliopisto. Turun kauppakorkeakoulu|en=University of Turku. Turku School of Economics|, 2017)
Väestön ikääntyessä terveyspalveluiden tarve tulee koko ajan kasvamaan. Samalla haasteeksi nousevat rajalliset resurssit, mitä terveydenhuollossa voidaan käyttää. Tämän haasteen eteen on jouduttu myös Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirissä, jonka strategiaan on kirjattu käytettävissä olevien resurssien optimaalinen hyödyntäminen. Lean-ajattelusta on lähdetty hakemaan apua terveydenhuollon prosesseihin ja niiden maksimaaliseen käyttöön, kuitenkin niin, ettei prosessien laatu heikkene samalla, kun prosesseja tehostetaan. Tämän tutkimuksen tavoitteena oli saada lisää ymmärrystä laadun parantamisesta Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin traumaprosessissa. Tarkastelussa käytiin nykyinen traumaprosessi läpi projektiryhmän toimesta lean-ajattelua hyväksikäyttäen etsimällä ”pullonkauloja” ja hukkia prosessista. Pullonkauloja etsimällä löydettiin prosessista prosessin hukkakohdat, jotka poistettiin lean-ajattelun avulla. Lean-ajattelusta on tähän työhön otettu johtamisen näkökulma. Johtamisen teoriana tässä tutkimuksessa oli laatujohtaminen. Päätutkimuskysymyksenä tässä tutkimuksessa oli: Mitä hyötyä on traumaprosessin laadun parantamisesta lean-ajattelun avulla Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirissä? Tämän lisäksi tutkimuksessa haettiin vastauksia alatutkimuskysymyksiin: Miten lean-ajattelu soveltuu terveydenhuollon johtamiseen Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirissä? Sekä mitä etuja voidaan saavuttaa laatua parantamalla traumaprosessissa Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirissä? Tutkimus toteutettiin kvalitatiivisena ryhmähaastatteluna haastatellen viittä traumaprosessiin läheisesti kuuluvaa, johtamisasemassa olevaa henkilöä Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirissä. Prosessin sujuvoittamista varten perustettiin lisäksi projektityöryhmä. Tutkimuksessa traumaprosessia tarkasteltiin erityisesti leikkaussalin osalta ja keskityttiin tehostamaan leikkaussalitoimintaa. Tutkimustuloksina prosessista löydettiin yhteensä 29 pullonkaulaa, joihin sovittiin uudet, tehostetut toimintamallit. Tämän lisäksi tilastollisesti voitiin päätellä, että leikkaussalitoiminta oli huomattavasti nopeutunut prosessin sujuvoittamisen myötä tammi-maaliskuussa 2015 verrattuna tilastoja samaan ajankohtaan vuonna 2014. Johtamisen näkökulmasta tutkimuksessa nousi esille erityisesti työyhteisön sitouttamisen tärkeys prosessien sujuvoittamisen kannalta. Työyhteisön sitouttaminen on lisäksi myös eräs lean-ajattelun kantavista voimista, jonka avulla prosesseista saadaan sujuvampia. Tutkimuksessa nousi vahvasti esille myös työhyvinvoinnin korostuminen lean-ajattelun läpi käyneelle traumaprosessille. Projektiryhmässä mukana olleet henkilöt korostivat, miten työhyvinvointi on selkeästi parantunut prosessin myötä koko työyhteisössä.