Främjande av jämställdhet genom positiv särbehandling : könskvoter i bolagsstyrelser - Ekman, Jenny (My University, 2019)
Avhandlingen behandlar användningen av positiv särbehandling för att öka jämställdheten i bolagsstyrelser, specifikt användningen av kvotering. Avhandlingen behandlar möjligheten att använda kvotering utgående från att bestämmelsen inte skulle tillämpas på icke-publika bolag. Möjligheterna att använda kvotering granskas främst ur ett grundlagsperspektiv, men också med tanke på CEDAW och EU-rätten. Syftet med avhandlingen är att undersöka om det finns hinder för att använda kvotering för att öka jämställdheten i bolagsstyrelser, utgående från hur grundlagen, CEDAW och EU behandlar positiv särbehandling. För att ge en bättre uppfattning om kvotering lyfter avhandlingen fram det stadgande som finns angående könsfördelningen i kommunala och statliga organ samt Norges reglering angående könsfördelningen i publika och statliga bolag. Också EU-kommissionens direktivförslag angående könsfördelningen i stora börsbolag används för att se hur frågan om positiv särbehandling och kvotering behandlats. Användning av kvotering i bolagsstyrelser behandlas särskilt med tanke på egendomsskydd. För att se huruvida egendomsskyddet skulle utgöra ett hinder mot införandet av kvotering i bolagsstyrelser går avhandlingen igenom de kriterier som ska uppfyllas för att en inskränkning av egendomsskyddet i egenskap av grundrättighet ska vara möjlig. Det vill säga det görs en avvägning mellan olika sidors intressen. Avhandlingen behandlar ämnet genom att utgå från finsk lagstiftning och förarbeten. För att ge en djupare bild av hur införandet av kvotering skulle kunna behandlas används Norges lagstiftning och förarbeten samt EU-kommissionens arbeten som gjordes i samband med direktivförslaget. En del litteratur har också använts för att ge ett bredare och mer praktiskt perspektiv på bland annat jämställdhet och egendomsskydd. Avhandlingen visar att positiv särbehandling är tillåten enligt grundlagen 6 §, CEDAW och EU-rätten. Dessa har ändå olika kriterier för användningen av positiv särbehandling, vilka alla måste beaktas inom finsk lagstiftning. Egendomsskyddet utgör inte ett sådant hinder för kvotering att ett införande inte skulle vara möjligt. En viktig orsak till detta är att aktieägarna, vars egendomsskydd det är fråga om, inte kan anses påverkas så direkt av en kvotbestämmelse att de skulle drabbas av stora konsekvenser. Kvotering leder till jämnare könsfördelning inom det område där det används, men påverkar inte nödvändigtvis jämställdheten utanför det specifika användningsområdet. Kvotering kan vara ett medel för att minska den strukturella diskrimineringen, men det behövs flera åtgärder för att eliminera diskrimineringen helt.
Keywords: jämställdhet, könskvoter, positiv särbehandling, strukturell diskriminering, bolag, egendomsskydd, grundläggande och mänskliga rättigheter