Ongelmana mielenterveys — fanikritiikki eteläkorealaisten populaarimusiikin artistien mielenterveyden häiriöiden käsittelyä kohtaan vuosina 2016–2017 - Mäkilä, Minja (fi=Turun yliopisto|en=University of Turku|, 2017)
Fanien kritiikki eteläkorealaisen populaarimusiikin artistien mielenterveysongelmia kohtaan tuli hyvin näkyväksi vuosina 2016–2017. Aihe nousi ajankohtaiseksi useiden kansainvälisesti tunnettujen artistien mielenterveysongelmien paljastuttua julkisuuteen. Ilmiön laajuus ja vakavuus pakotti myös fanit rakentamaan kantansa asiaan. Tässä työssä tutkin K-pop fanien sosiaalisessa mediassa julkisesti esittämää englanninkielistä kritiikkiä artistien mielenterveysongelmien hoitoa kohtaan. Minkälaista kritiikkiä fanit esittivät ja miksi mielenterveyskritiikin esittäminen oli faneille ja fanikunnille kannattavaa. Tutkimuksen lähdeaineistona käytin neljään artistiin, AOA:n Park Choaan, BIGBANG:in T.O.P:iin, WINNER:in Nam Tae-Hyuniin sekä f(x):n Sulliin, Tumblr-palvelussa liitettyä kommentointia. Aineisto keskittyi lokakuun 2016 ja heinäkuun 2017 välillä käytyihin keskusteluihin. Tumblr-julkaisujen lisäksi käytin työn tukena Twitter-julkaisuihin sekä verkkouutisiin liitettyä kommentointia ja aiheita käsitteleviä foorumikeskusteluja. Tutkin esitettyjä kommentteja diskurssianalyysin avulla tulkiten kommenttien sisältöä ja esittämisen syitä suhteessa eteläkorealaisen populaarimusiikin kenttään, fanikulttuuriin sekä julkisuuden henkilöiden ja fanien asemaan. Fanien esittämä kritiikki toimi niin yleistävänä kulttuurikritiikkinä kuin fanien ja fanikuntien identiteetin rakentajana. Fanikritiikki henkilöityi yhtiökritiikkinä media-alan kaupallisuutta ja toimintatapoja vastaan. Mielenterveysongelmat nähtiin yhtiöiden vihoviimeisenä rikkeenä artisteja kohtaan, jolloin fanien tuntema turhautuminen huonoksi koettua hallintoa ja artistien kohtelua kohtaan purkautui mielenterveyskeskustelun kautta. Kritiikin esittäminen koettiin tärkeäksi, koska faneilla oli niin omakohtaisia kokemuksia mielenterveysongelmista kuin vahvoja tunnesiteitä artisteihin, jolloin aihe muotoutui faneille merkitykselliseksi. Mielenterveyskeskustelu tuki myös fanikuntien roolia, ja auttoi määrittämään fanikuntien identiteettiä suhteessa muihin fanikuntiin sekä korealaisen populaarimusiikin ulkopuolisiin tahoihin.