Emojen poikasille syöttämän ravinnon vaikutus talitiaisen (Parus major) varhaisiin ravintopreferensseihin - Nevala, Linda (My University, 2025)
Eläinten ravintokäyttäytymisessä on lajien välisten erojen lisäksi yksilöiden ja populaatioiden välisiä eroja. Näiden erojen yhdeksi mahdolliseksi selitykseksi on esitetty ravinnonhankintaan liittyvien käyttäytymistapojen siirtymistä poikasaikaisten kokemusten välittäminä emoilta jälkeläisille, niin kutsuttua ravintolokeron varhaisen oppimisen hypoteesia. Koska talitiaisen (Parus major) kohdalla aiemmat tutkimukset ovat johtaneet hypoteesin paikkansapitävyyden suhteen ristiriitaisiin tuloksiin, haluttiin tutkielmassa selvittää kokeellisesti emoilta poikasaikana saadun ravinnon vaikutuksia talitiaisen varhaisiin ravintopreferensseihin. Luonnonvaraisista poikasista ja emoista muodostettiin 15 kontrolloituihin kasvatusolosuhteisiin otettua kasvatuspesää. Pesät jaettiin kolmeen käsittelyryhmään, joissa emoille tarjottiin poikasille syötettäväksi joko ruskeita, punaisia tai keltaisia kärpäsentoukkia. 60–65 vuorokauden iässä 80 poikaselle tehtiin ravinnonvalintatesti, jossa poikaselle tarjottiin syötäväksi kolme ruskeaa, kolme punaista ja kolme keltaista kärpäsentoukkaa. Analysoimalla poikasten testissä ensimmäisenä syömien kärpäsentoukkien väriä sekä kaikkien eri väristen kärpäsentoukkien syöntijärjestystä tehtiin johtopäätöksiä poikasten ravintopreferensseistä ja niiden yhteydestä emojen poikasille syöttämään ravintoon. Riippumatta emojen poikasille syöttämien kärpäsentoukkien väristä, poikaset suosivat ravinnonvalintatestissä ruskeita kärpäsentoukkia keltaisiin ja punaisiin verrattuina sekä keltaisia punaisiin verrattuina. Emoilta poikasaikana saatujen ravintokohteiden värin ei siis havaittu vaikuttavan poikasten varhaisiin preferensseihin ravintokohteiden värin suhteen, eikä viitteitä ravintolokeron varhaisen oppimisen hypoteesin paikkansapitävyydestä talitiaisen kohdalla saatu. Sen sijaan tulokset viittasivat siihen, etteivät ainakaan 14–22 vuorokauden iässä emoilta saadut kokemukset kykene muuttamaan poikasten mahdollisesti synnynnäisiä taipumuksia suosia yleisesti suojaväritteisinä pidettyjä ruskeita hyönteisiä suhteessa yleisesti varoitusväritteisinä pidettyihin keltaisiin ja punaisiin hyönteisiin. Kaiken kaikkiaan tutkielman perusteella vaikuttaisi siltä, että muilla tekijöillä olisi emoilta poikasaikana saatua ravintoa suurempi merkitys talitiaisen varhaisten ravintopreferenssien määräytymisessä.

In addition to interspecific differences, animal foraging behaviour varies among individuals and populations. One suggested explanation for these differences is the transmission of foraging behaviours from parents to offspring through early-life experiences, the so-called ‘early learning of the foraging niche hypothesis’. Since previous studies on great tits (Parus major) have produced conflicting findings regarding the validity of the hypothesis, the aim of the thesis was to experimentally investigate the effects of food received from parents during the chick provisioning period on the early-life food preferences of great tits. 15 rearing nests compiled of wild great tit chicks and parents were placed under controlled captive conditions, and divided into three treatment groups, in which the parents were offered either brown, red, or yellow fly larvae to feed to the chicks. At the age of 60–65 days, 80 chicks underwent a food choice test in which they were offered three brown, three red, and three yellow fly larvae to eat. By analysing the colour of the first larva eaten and the order in which all the larvae of different colours were eaten in the test, conclusions were drawn about the food preferences of the chicks and whether these depended on the food type received from the parents. Regardless of the colour of the larvae provided by the parents, chicks preferred brown larvae to yellow and red ones, and yellow ones to red ones in the food choice test. Consequently, the colour of food received from the parents during the chick provisioning period was not found to affect the chicks' early-life preferences for food colour, and the early learning of the foraging niche hypothesis was therefore not supported by the results. Instead, the results indicated that experiences obtained from parents, at least at the age of 14–22 days, are unable to modify chicks’ potentially innate predispositions to prefer brown insects, which are typically considered cryptically coloured, over yellow and red insects, which are typically considered warningly coloured. Overall, the findings of the thesis suggest that factors other than the food received from parents during the chick provisioning period may play a more important role in determining the early-life food preferences of great tits.
Keywords: ravinnonvalinta, talitiainen, ravintopreferenssi, väripreferenssi, varhainen oppiminen, sosiaalinen informaatio, varoitusväri