Aikuisilla käytetty Modified Dental Anxiety Scale -kyselylomake sopii myös lasten hammashoitopelon mittaamiseen - Mahti, Mira (My University, 2025)
Potilaan hammashoitopelon tunnistaminen vastaanotolla on tärkeää, jotta pelkoa voidaan hoitaa. Tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää, sopisiko aikuisilla yleisesti käytetty Modified Dental Anxiety Scale (MDAS)-kyselylomake myös lasten hammashoitopelon mittaamiseen. Poikkileikkauksellisen kyselytutkimuksen aineistona käytettiin vuonna 2021 mukavuusotosta tamperelaisista 3. ja 6. luokan koululaisista (n=125). Lapset täyttivät luokassa itsenäisesti MDAS- ja Dental Subscale of Children's Fear Survey Schedule (CFSS-DS) -lomakkeet. CFSS-DS valittiin verrokkimittariksi siksi, että sen on aiemmin todettu mittaavan luotettavasti lasten hammashoitopelkoa. Mittarien tulosten yhteneväisyyttä eli MDAS-mittarin validiteettia tarkasteltiin Spearmanin korrelaatiokertoimen avulla. MDAS:n erotteluvalideettia selvitettiin vertaamalla sen tuloksia eri sukupuolten, -luokka-asteteen ja aiemmin tehtyjen toimenpiteiden suhteen. Erojen tilastollista merkitsevyyttä arvioitiin Mann-Whitneyn testillä. Mittareiden reliabiliteetti arvioitiin Cronbachin alfakertoimella. Mielenkiinnon kohteena ollut MDAS-kyselylomake ja lasten pelon mittaamisessa CFSSDS- lomake antoivat tässä aineistossa yhteneväisiä tuloksia. Spearmanin korrelaatiokerroin mittareiden summille oli 0,565 ja osasummille ennakoiva pelko 0,575 ja toimenpidepelko 0,416 (p<0,001). Molempien pelkomittarien sisäinen reliabiliteetti oli tässä aineistossa hyvä, Cronbachin alfa oli MDAS-mittarin kysymyksille 0,84 ja CFSS-DS kysymyksille 0,88. MDAS-kyselylomake vaikuttaa riittävän luotettavalta tavalta mitata myös lasten hammashoitopelkoa.