Ei-hammasperäisen hammaskivun erotusdiagnostiikka - Kärkkäinen, Katleena (fi=Turun yliopisto|en=University of Turku|, 2018)
Tämä kirjallisuuskatsaus käsittelee ei-hammasperäistä hammaskipua. Tarkoituksena on perehtyä ei-hammasperäisen hammaskivun yleisimpiin aiheuttajiin, ja selkeyttää hammaslääkärin diagnostiikkaa, kun potilas kokee hammaskipua, jolle ei löydy hammasperäistä aiheuttajaa. Ymmärrys ei-hammasperäisen hammaskivun mahdollisuudesta voi auttaa välttämään tarpeettomia palautumattomia hammastoimenpiteitä, kuten hampaan poistoja tai juurihoitoja silloin kun niille ei ole tarvetta. Tiedonhaku on tehty PubMedistä hakulausekkeella: (Nonodontogenic* OR non-dental* OR nondental* OR cardiac* OR vascular* OR neuropathic* OT temporomandibular* OR neural* OR nose* OR sinus* OR TMD* OR TMJ* OR salivary gland* OR myofasc* OR muscle* OR atypical* OR trigeminal* OR idiopathic* OR psychogenic*) AND (toothache* OR dentalgia OR toothache* OR odontalgia* OR ”Toothache”[Mesh]). Ei-hammasperäisen hammaskivun taustalla on hyvin usein puremalihaksista säteilevä lihasperäinen ongelma, yleisimmin m. masseterin tai m. temporaliksen toiminnan yhteydessä paheneva jomottava kipu. Palpaatiolla ja diagnostisella paikallispuudutuksella voidaan vahvistaa lihasperäisen hammaskivun diagnoosia. Neurovaskulaarisiin kiputiloihin, esimerkiksi migreeniin, voi liittyä spontaania ja sykkivää pulpiittikivun kaltaista hammaskipua. Kipu on jaksottaista, ja yleensä hyvin intensiivistä. Neuropaattiset hammaskivut johtuvat kipuhermojen toiminnan tai rakenteen muutoksista esimerkiksi trauman tai leikkauksellisen poiston yhteydessä sattuneen vaurion aikaansaamina. Neuropaattinen hammaskipu voi olla kohtauksellista tai jatkuvaa. Trigeminusneuralgia on neuropaattinen kiputila, joka voi aiheuttaa myös kohtauksellista hammassärkyä. Poskiontelon tulehdus voi aiheuttaa lievää hammaskipua yläleuan molaareissa tai premolaareissa.