Markkina-analyysi Varsinais-Suomen yksityisistä sosiaali- ja terveyspalvelualoista - Riina Hiltunen (Sote- ja maakuntauudistus Kimpassa/ Allihopa, 2022)
Sote-palvelutarjonta on Varsinais-Suomessa keskittynyt suurimpiin kaupunkeihin, erityisesti Turkuun, ja valikoima on niissä huomattavasti laajempaa. Sosiaalipalveluissa palvelut olivat hieman tasaisemmin levittäytyneet, mikä liittynee alojen erilaiseen liiketoimintamalliin. Sosiaalipalveluissa hankkija on usein kunta, jolle paikallisuus on keskeistä. Terveyspalveluissa sijainti valitaan sen sijaan suoraan suhteessa potilaiden mieltymyksiin. Yksityisen lääkäripalvelujen markkinoilla Varsinais-Suomessa oli kolme erillistä aluemarkkinaa. Asiakkaiden matkustaminen on kuitenkin herkkää palveluverkon muutoksille. Lisäksi tulevaisuudessa palvelut tuodaan uusilla toimintamalleilla yhä useammin potilaan luo.
Yksityiset sosiaali- ja terveyspalvelualat toimivat vielä tänä päivänä hyvin erillään toisistaan ja myös toimialojen tyypilliset strategiat poikkesivat toisistaan olennaisesti. Sosiaalimarkkinoilla osa tuottajista toimii monialaisesti, mutta toimipistetasolla usein jo lupakäytännöt edellyttävät palvelu- ja asiakasryhmään keskittymistä. Hintakilpailu on hankintamenettelyjen vuoksi ollut alalla johtava menestymiseen johtava strategia, mutta palvelusetelin käyttö on myös hieman lisännyt tuottajien erikoistumista viime vuosina. Terveyspalvelut sen sijaan tuotetaan tyypillisesti monialaisissa kaikille asiakkaille suunnatuissa palvelukeskuksissa, joissa ammatinharjoittajat toimivat tyypillisesti vuokralla. Monialaisten suuryritysten lisäksi markkinoilla toimii myös lukuisia eri tavoin erikoistuneita pienemmän kokoluokan tuottajia. Terveyspalvelualan palveluvalikoima kuvaa myös hyvin sitä, mitkä asiakastarpeet julkisella sektorilla jäävät tyydyttämättä.
Markkinarakenteet eivät yksityisten sosiaali- ja terveyspalvelujen merkittävimmillä aloilla olleet vielä kilpailun toimivuuden näkökulmasta huolestuttavan keskittyneet, etenkään kun julkinen sektori tuo valintaan lisävaihtoehdon erittäin kilpailukykyisellä hinnalla. Terveyspalvelualalla viimeisen vuoden aikana toteutetut yrityskaupat ovat kuitenkin vaikuttaneet markkinarakenteeseen merkittävästi kaikilla palvelualoilla. Etenkin eräissä erikoislääkäripalveluissa markkinoilla on jo kahden kilpailijan duopoli-tilanne. Lääkäripalveluissa lohtuna voidaan pitää ammatinharjoittajalääkäreiden hinnoitteluvapautta ja riippumattomuutta, jonka ansiosta lääkäreiden uskotaan kilpailevan keskenään näiden suurten yritysten sisälläkin.
Sosiaali- ja terveyspalvelu-uudistus muuttaa yksityisten palveluntuottajien kilpailuympäristöä radikaalilla tavalla. Uudistukseen reagoiminen on jo alkanut, mutta suurin toimialojen murros on vielä edessä. Sote-keskusmarkkinoilla alaa hallinnevat alkuvaiheessa nykyiset suuret terveyspalvelujen tuottajat. Markkinat avautuvat kuitenkin huomattavan suurille volyymeille, joten sijaa on myös uusille tuottajille, mikäli kannattavan liiketoiminnan edellytykset täyttyvät. Palveluseteli- ja henkilökohtaisen budjetin markkinoille tulo on tuottajille kenties helpompaa niin tuotannolle asetettujen vaatimusten, kuin riskienhallinnankin näkökulmasta. Kaikki kolme valinnan vapauden väylää lisäävät palveluntuottajien kiinnostusta asiakaslähtöiseen palvelumuotoiluun ja tuovat oletettavasti entistä erikoistuneempia palveluja markkinoille.
Vaikka laki asettaa sote-uudistuksen raamit, maakunnan myöhemmin ratkaisemilla yksityiskohdilla tulee olemaan vielä keskeinen vaikutus siihen, millaiset uudistuksen kannustimet ovat ja millaiseksi yksityinen palvelutuotanto maakunnassa muotoutuu. Jotta valinnanvapaus kehittäisi tuotantoa järjestäjän toivomaan suuntaan, järjestäjän on myös varmistettava, että asiakkailla on valintojensa tukena relevanttia vertailutietoa. Onkin keskeistä käsittää, että kilpailu muovaa markkinoita jatkuvasti, mikä edellyttää järjestäjältä kykyä reagoida markkinoiden muutokseen.