Edistysusko ja yhteiskunnalliset ristiriidat Walter Scottin romaanissa The Heart of Midlothian - Salonen, Janne (fi=Turun yliopisto|en=University of Turku|, 2018)
Tutkielmassa analysoidaan teoreettisen ja historiallisen tiedon avulla skotlantilaiskirjailija Walter Scottin The Heart of Midlothian -romaanin (HM) edistysuskoa sekä yhteiskunnallisia ristiriitoja. Lisäksi tarkastellaan, miten yhteiskunnalliset ristiriidat on ratkaistu kerronnassa ja minkälaisten yhteiskunnallisten edellytysten ja vaikutteiden vallitessa nuo ratkaisut on aikanaan katsottu perustelluiksi. Tämä tarkastelu tehdään muun muassa siten, että romaanin kerrontaa verrataan 1700-luvusta tiedettyihin historiallisiin tosiseikkoihin. Lisäksi romaanin kerronnassa esitettyjä aatehistoriallisia seikkoja asetetaan rinnakkain ajan todellisen aatemaailman suhteen, jotta tulee ilmeiseksi, minkälaisia katsantoja The Heart of Midlothian -romaanissa todella painotetaan tärkeinä. Tässä keskeistä on osata havaita ja erottaa kohdetekstissä hyödynnetyt tarinankerronnalliset keinot ideologisen viestin välittämis- tai välittymisprosessissa, ei niinkään pohtia, onko jokin yksittäinen kertojan kuvaama tapahtuma historian valossa täysin todenmukainen tai ei. Tutkimuksen avulla selviää, että romaani on kerronnassa ilmenevien aatteiden ja painotusten näkökulmasta vahvasti aikansa tuote. Vaikka teoksessa ei lainkaan kyseenalaisteta edistysuskoa, historiallinen romaanimuoto on hyödyllinen, koska tekstin avulla yksipuolisestikin esitetyt ajatukset näyttäytyvät teoksen rakenteesta johtuen monimuotoisina, mikäli niitä tarkastellaan kriittisesti. Kohdetekstiä arvioidaan pääosin teosta käsittelevien tutkimusten valossa siten, että erilaisia kantoja voidaan vertailla keskenään. Syynä tähän on se, että The Heart of Midlothian -romaania koskevat tutkimukset tuovat lisänäkökulmia tapoihin, joilla tutkimuskysymyksiä voidaan tarkastella. Huomioitavaa on myös se, etteivät kaikki romaania käsittelevät tutkimukset suinkaan ole marxilaisista teorioista, vaikka niissä suhtauduttaisiinkin romaanin yhteiskunnallisiin mekanismeihin kritisoiden. Selkeä rajanveto on kuitenkin tehtävä siinä, että tiedostetaan, ettei tutkimuseettisesti toteutetuissa artikkeleissa pyritä esittämään parempia tai oikeellisempia tapoja, joilla romaani olisi tullut kirjoittaa, koska tämän tyyppinen argumentaatio on ongelmallista, sillä arvottava tutkimusote ei tuo aidosti lisäymmärrystä romaanin alkuperäisiin ratkaisuihin. Keskeisin teoreettinen vaikute on Pierre Machereyn kirjallisuusteoria, joka on peräisin teoksesta Pour une théorie de la production littéraire (1966). Tutkielman avulla selviää, miten edistysusko näyttäytyy romaanissa, miten siihen suhtaudutaan ja miten eri yhteiskuntaluokkien asemat näyttäytyvät tässä kontekstissa.