Narratiivinen tutkimus maahanmuuttajien kokemuksista suomalaisesta terveydenhuollosta ja heidän omasta terveydestään - Koivu, Tiina (My University, 2020)
Tausta: Suomen väestö muuttuu. Pakolaiskriisit ja globalisaatio ovat lisänneet maahanmuuttoa Suomeen. Vuoden 2019 loppuun mennessä maahanmuuttajien osuus oli noin seitsemän prosenttia koko väestöstä. Nopea muutos on vaikuttanut terveydenhuollon asiakaskuntaan ja muuttanut heidän palvelutarpeitaan. Terveydenhuollon maahanmuuttaja asiakkailla voi olla omat kulttuuriset tai uskonnolliset näkemyksensä sairaudesta ja terveydestä, jotka eroavat perinteisestä suomalaisesta näkemyksestä. Tarkoitus: Tämän narratiivisen tutkimuksen tarkoituksena oli kerätä ja analysoida Suomessa asuvien maahanmuuttajien kokemuksia omasta terveydestään ja terveydenhuollon palveluista. Tavoitteena oli lisätä tietoa maahanmuuttajien kokemuksista ja toiveista, jotka liittyvät suomalaiseen terveydenhoitoon, ja tuottaa tietoa maahanmuuttajien terveydestä ja siihen vaikuttavista tekijöistä. Tutkimusmenetelmä: Tietoja kerättiin kerronnallisen haastattelun avulla maahanmuuttajilta, jotka olivat saaneet terveyspalveluita Suomessa. Haastattelut tehtiin yksilöhaastatteluina. Kaikki haastattelut tallennettiin ja litteroitiin haastateltavien suostumuksella. Haastattelut analysoitiin narratiivista analyysia käyttäen. Tulokset: Tutkimukseen osallistui viisi maahanmuuttajataustaista naista. Osallistujat olivat 33–49-vuotiaita. Haastattelut suoritettiin vuonna 2017 kesän ja alkusyksyn aikana. Osallistujat olivat Filippiineiltä (n = 2), Pakistanista (n = 1), Ghanasta (n = 1) ja Kamerunista (n = 1). Osallistujat olivat pääosin tyytyväisiä saamaansa terveyspalveluun. Palvelua pidettiin turvallisena ja ammattilaisia osaavina. Jokaisessa haastattelussa korostettiin hoidon saatavuutta ja edullista hintaa. Lääkkeiden korkea hinta mainittiin muutamassa tarinassa. Tyytyväisyyttä terveyspalveluihin heikensivät pitkät jonotusajat, lääkäreiden tekemien tutkimusten puute ja hoitotyöntekijöiden töykeä käyttäytyminen. Yksi osallistujista oli kokenut rasismia. Johtopäätökset: Suomalaiseen terveydenhuoltoon ja sen palveluihin oltiin etupäässä tyytyväisiä. Tähän tilanteeseen ei kuitenkaan voida tyytyä, sillä epäkohtiakin löytyi. Maahanmuuttajataustaiset asiakkaat saavat edelleen osakseen epäystävällistä kohtelua ja heille jäi tunne hoidotta jäämisestä. Hoitohenkilökunnan kielitaito on parantunut, mutta edelleen viestinnässä ja kommunikoinnissa oli haasteita. Epäpätevät tulkit eivät paranna tilannetta. Terveydenhuoltojärjestelmää pidettiin osittain toimimattomana. Asiakas voi joutua käymään usean ammattilaisen vastaanotolla hoitaessaan vaivaansa. Perhelääkäri mallia toivottiin myös Suomeen. Tutkimukseen osallistujat olivat tyytyväisiä omaan terveyteensä. Suomen ilmastoa ja suomalaisten elämäntyyliä pidettiin jossain määrin terveyttä heikentävinä tekijöinä.

Background: Finland’s population is changing. The refugee crisis and globalization have increased immigration to Finland. By the end of 2019 the percentage of immigrants was seven of the total population. Rapid change has affected the healthcare customer base and changed their service needs. Healthcare customers may have their own cultural or religious perceptions of illness and health, which differ from the traditional Finnish view. Purpose: The purpose of this narrative research was to gather and analyse experiences about health and received healthcare by immigrants living in Finland. The aim was to increase information about the experiences and wishes of immigrants related to Finnish healthcare and to produce information about the health of immigrants and the influencing factors. Methods: Information was collected by using narrative interviews from immigrants who had received healthcare services in Finland. The interviews were conducted as individual interviews. All interviews were recorded and transcribed, with the consent of the interviewees. The interviews were analysed using narrative analysis. Results: Five immigrant women, aged between 33 and 49, were interviewed in the summer and the beginning of autumn 2017. The participants were from Philippines (n = 2), Pakistan (n = 1), Ghana (n = 1) and Cameroon (n = 1). The participants were mostly satisfied with the healthcare service they had received. The service was considered safe and the professionals were skilled. Access to care and affordable price were highlighted in each interview. The high price of medicines was mentioned in a few stories. Satisfaction with health services was reduced by long queuing times, lack of examinations, and rude behaviour by nursing staff. One of the participants had experienced racism. Conclusion: Satisfaction with Finnish healthcare and its services was mainly satisfied. However, this situation cannot be satisfied, as grievances were also found. Clients with an immigrant background continue to receive unfriendly treatment and were left with a feeling of being left untreated. The language skills of nursing staff have improved, but there were still challenges in communication. Poor interpreters do not improve the situation. The healthcare system was considered partially dysfunctional. The client may need to visit several different professionals to take care of their ailment. The family doctor model was also welcomed to Finland. Participants were satisfied with their own health. The Finnish climate and the lifestyle of Finns were considered to be to some extent detrimental to health.
Keywords: maahanmuuttaja, terveys, terveydenhuolto