Kompleksisuuden yhteys objektin sijavalintaan akateemisessa oppijansuomessa - Kunnas, Urho (My University, 2025)
Tämä tutkielma selvittää virheanalyysin keinoin objektin sijavaihtelua suomea toisena kielenä puhuvien yliopisto-opiskelijoiden kirjoittamissa tenttivastauksissa. Edistyneiden suomenoppijoiden korpuksesta saadut lauseet on luokiteltu sanajärjestyksen sekä objektin, predikaatin ja subjektin morfologisten, syntaktisten ja semanttisten piirteiden perusteella, jotta näiden ominaisuuksien yhteyttä objektin valintaan voidaan selvittää. Yleisin virhetyyppi on nominatiiviobjektin käyttö partitiiviobjektin sijasta. Sen sijaan partitiiviin merkityistä objekteista yli 95 prosenttia on oikeassa sijassa, eli partitiivi on edistyneille suomenoppijoille selkeästi vain varmoissa tapauksissa käytetty sija. Kompleksisuuden näkökulmasta silmiinpistävää on se, että nollapersoonaisissa lauseissa objektin sijavalinnassa on tutkimuksen kategorioista eniten virheitä, sillä 28 prosenttia nollapersoonaisten lauseiden objekteista on väärässä sijassa. Objektin semantiikka tekee selvästi eroja, ja merkitykseltään abstraktit objektit ovat yleisemmin virheellisessä sijassa kuin pronominiobjektit, ainesanaobjektit tai merkitykseltään laskettavat objektit. Verbin semantiikka ei vaikuta olevan merkitsevässä yhteydessä objektin sijavalinnan virheisiin. Tutkimus antaa lisätietoa objektin sijavalinnan virheisiin vaikuttavista tekijöistä ja voi auttaa opetuksen kehittämisessä. Lisäksi se sisältää paljon määrällistä tietoa transitiivilauseiden piirteistä akateemisessa oppijansuomessa.
Keywords: suomi toisena kielenä, objekti, kompleksisuus, virheanalyysi