Kunpa häntä ei kiusattaisi – kunpa hän ei kiusaisi : Fenomenografinen tutkimus koulukiusaamisen käsityksistä Helsingin Sanomien mielipidekirjoituksista - Junnila, Inka; Himilä, Julia (My University, 2024)
Tässä tutkimuksessa selvitettiin, millaisia käsityksiä kiusaamisesta voidaan havaita Helsingin sanomien mielipidekirjoituksista, sekä miten kirjoittajan rooli kytkeytyy näihin käsityksiin vuosina 2020–2023. Tutkimus toteutettiin laadullisin menetelmin, fenomenografista tutkimusmenetelmää hyödyntäen. Aineisto kerättiin Helsingin Sanomien verkkoarkistoista aikavälillä 01.01.2020-29.03.2023. Mielipidekirjoitusten valitsemisessa ja rajaamisessa hyödynnettiin hakusanoja: kiusaaminen, koulukiusaaminen, kiusaaja ja kiusattu. Lopullisen rajauksen jälkeen tarkennettu aineisto koostui kuudestatoista (16) mielipidekirjoituksesta. Tutkimuksen perusteella näyttää siltä, että kiusaaminen ymmärretään negatiivisena toimintana, vuodesta ja kirjoittajan taustasta riippuen, mutta käsitteen tarkempi määrittäminen eroaa kirjoittajan lähtökohdista ja asenteista poiketen. Huomattavaa on, miten moni mielipide painottaa primaaritason puuttumista kiusaamiseen, sekä eri alojen yhteistyötä aiheen parissa. Erityisesti koulu ja siellä annettavat tunne- ja vuorovaikutustaitoihin tähtäävät menetelmät nähdään tärkeänä. Tutkimus osoittaa myös, että niin yksityishenkilöt kuin ammattihenkilöt kokevat tarpeen puhua kiusattujen ja kiusaajien puolesta. Yksityishenkilöiden käsitykset perustuivat omakohtaisiin kokemuksiin ja ammattihenkilöt korostivat niiden lisäksi tutkimuskirjallisuutta. Ammattihenkilöt näkivät kiusaamisen moniuloitteisena haasteena, johon täytyy puuttua ennaltaehkäisevästi ja systemaattisesti. He painottivat yhteistyön merkitystä, kun taas yksityishenkilöt kokivat ratkaisuna instituutioiden muuttamisen. Tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää kasvatusalan, sekä monen muun sosiaalityön tahon parissa, sillä laaja tietoisuus aiheesta on välttämätöntä. Lisäksi tulokset ovat arvokasta tietoa erilaisista kiusaamisen käsityksistä, sillä erilaisten näkemysten ymmärrys edistää tietoisuutta aiheesta. Tämän tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää jatkotutkimuksissa, joissa halutaan selvittää yhteiskunnan tietoisuutta, ymmärrystä ja näkemyksiä kiusaamisesta. Tulevaisuudessa kiusaamisen kuriin saaminen vaatii kattavasti erilaista tutkimustietoa ja tämä tutkimus edustaa kenttää uudella tutkimuskulmallaan.
Keywords: koulukiusaaminen, perusopetus, mielipidekirjoitus, media