Kuluttajansuojalain luku 2 ja kuluttajapolitiikka - Tuominen, Jenni (fi=Turun yliopisto. Turun kauppakorkeakoulu|en=University of Turku. Turku School of Economics|, 2017)
Vuoden 1978 kuluttajansuojalain 2. luvun 1 §:ssä kiellettiin käyttämästä hyvän tavan vastaista tai sopimatonta markkinointia. Tutkielman tarkoitus on tutkia vuoden 1978 kuluttajansuojalain 2. lukua ja sen kuluttajapoliittista ja moraalista historiaa. Tutkielmassa käytetään kuluttajansuojalain 2. luvun tarkastelun osalta lainopillista kaavaa, joka rakentuu lainsäädännön ja oikeuskäytännön systematisoinnista ja tulkinnasta. Muissa osissa tutkielmaa sovelletaan käsiteanalyyttista tutkimusotetta. Käsiteanalyyttinen tutkimus pohjautuu jo olemassa olevaan käsiteanalyyttiseen materiaaliin, jota tutkija työstää ajattelunsa avulla. Käsiteanalyyttisella tutkimuksella voidaan tutkia tosiseikkojen lisäksi arvomaailmaa. Näistä syistä johtuen käsiteanalyyttinen metodi soveltuu tutkielmassa käytetyn, kohtuullisen iäkkään aineiston analysointiin ja lainsäädännön taustalla vaikuttaneiden arvoseikkojen paljastamiseen. Työssä on tarkoitus selvittää, mitä alkuperäisen kuluttajansuojalain 2. luvun markkinointisäädökset pitivät sisällään ja millaiseksi lakiin sisällytetty yleislauseke nähtiin. Tutkielmassa perehdytään kuluttajansuojalainsäädännön taustalla vaikuttaneisiin seikkoihin, joiksi paljastuvat näkemykset kuluttajan asemasta markkinoilla, yhteiskunnalliset muutokset sekä arvoihin liittyvä filosofinen pohdinta. Tarkoitus on myös tarkastella kuluttajansuojalainsäädännön tavoitteita moraalia silmällä pitäen. Kuluttajansuojalainsäädäntö nähtiin osana kuluttajapolitiikkaa. Tästä syystä tutkielmassa perehdytään Suomessa vallinneeseen kuluttajapoliittiseen keskusteluun ajalta ennen kuluttajansuojalain voimaantuloa. Tutkielmassa kulutukseen liittynyt politiikka ja politisointi huomataan historiallisesti nuoreksi ilmiöksi, ja kuluttaja-asioiden huomataan politisoituneen vasta 1960- ja 1970-luvuilla. Tutkielmassa kuitenkin valotetaan Suomen tilannetta myös ajalta ennen tätä. Tarkoitus on myös perehtyä kuluttajapolitiikan syntymisen kannalta merkityksellisiin diskursseihin ja kuluttajapolitiikan luonteeseen sekä tavoitteisiin. Tutkielmaa tehdessä tullaan myös huomaamaan, että teoreettisella ajattelulla oli oma merkityksensä kuluttajapolitiikan muotoutumisessa. Kuluttajapolitiikkaan vaikuttaneita teorioita olivat mm. täydellisen kilpailun malli, hyvinvointiteoriat ja vastavoimateoria. Myös käyttäytymistieteellisillä malleilla, sosiologisilla malleilla ja oikeustieteellisillä malleilla oli oma vaikutuksensa. Työssä on myös tarkoitus perehtyä teoreettiseen pohdintaan kuluttajan asemasta ja mielipiteisiin vapaiden markkinoiden sääntelystä. Tutkielmassa tullaan johtopäätökseen, että kuluttajansuojalailla oli linkki moraaliin sekä historiansa että terminologiansa perusteella.