Kaikki näkevät, mutta kukaan ei kuule. : Opettajaopiskelijoiden kokemuksia yliopistokiusaamisesta ja siihen saadusta tuesta - Sohkanen, Emmi (My University, 2026)
Tutkielmassa tarkastellaan opettajaopiskelijoiden kokemuksia yliopistossa ilmenevästä kiusaamisesta sekä siihen tarjotusta tuesta. Tavoitteena on kuvata kirjoitelma-aineiston avulla, millaisia kiusaamisen muotoja yliopistokiusaamiseen liittyy ja miten opiskelijat arvioivat kiusaamiseen liittyvän tuen saavutettavuutta ja riittävyyttä. Aineisto koostui opiskelijoiden kiusaamiskokemuksia koskevista kirjoitelmista. Kirjoitelmakutsut lähetettiin 43 ainejärjestölle, ja tutkimukseen osallistui yhteensä 30 opettajaopiskelijaa. Aineisto analysoitiin laadullisella sisällönanalyysillä. Tulokset osoittivat, että opettajaopiskelijat kohtasivat sekä suoraa että epäsuoraa kiusaamista, kuten sosiaalista ulossulkemista, vähättelyä ja mikroaggressioita. Fyysistä kiusaamista ei raportoitu. Kiusaaminen sijoittui erityisesti opetustilanteisiin, ryhmätyöskentelyyn ja ainejärjestöjen tapahtumiin, mutta myös nettikiusaamista ilmeni. Kiusaamistilanteissa korostuivat sosiaaliset hierarkiat ja ryhmän sisäiset valtasuhteet, ja erilaisuutta pidettiin yleisimpänä kiusaamiseen johtavana tekijänä. Useimmissa tapauksissa kiusaajina toimivat vertaiset opiskelijat. Kiusaamiseen saatu tuki koettiin heikosti saavutettavaksi ja riittämättömäksi. Opiskelijat ilmaisivat tyytymättömyyttä nykyisiin toimintamalleihin ja toivoivat näkyvämpiä, johdonmukaisempia ja vaikuttavampia tapoja puuttua yliopistokiusaamiseen. Tulokset korostavat tarvetta kehittää yliopistojen tukirakenteita ja kiusaamisen vastaista toimintakulttuuria sekä vahvistavat käsitystä yliopistokiusaamisesta omaleimaisena ilmiönä, jossa yhdistyvät koulukiusaamisen ja työpaikkakiusaamisen piirteet.

This study examines teacher students’ experiences of bullying occurring at university and the support provided in response to it. The aim is to describe, based on written narratives, the forms of bullying associated with university bullying and how students evaluate the accessibility and adequacy of the support related to bullying. The data consisted of written accounts of students’ experiences of bullying. Invitations to participate were sent to 43 student organizations, and a total of 30 teacher students took part in the study. The data were analyzed using qualitative content analysis. The results showed that teacher students encountered both direct and indirect forms of bullying, such as social exclusion, belittling, and microaggressions. No physical bullying was reported. Bullying occurred particularly in teaching situations, group work, and student organization events, but online bullying was also identified. Social hierarchies and internal power relations within groups were emphasized in bullying situations, and perceived difference was identified as the most common factor leading to bullying. In most cases, the perpetrators were fellow students. The support received for bullying was perceived as poorly accessible and insufficient. Students expressed dissatisfaction with current practices and called for more visible, consistent, and effective ways to address bullying at universities. The findings highlight the need to develop university support structures and anti-bullying practices and reinforce the understanding of university bullying as a distinct phenomenon that combines characteristics of both school bullying and workplace bullying.
Keywords: kiusaaminen; yliopisto; yliopistokiusaaminen; yliopisto-opiskelijat; opettajaopiskelijat; koulukiusaaminen; työpaikkakiusaaminen; kiusaamiseen puuttuminen