Alustan ehdoilla : Kansanedustajat Tiktokin käyttäjinä - Salmi, Susanne (My University, 2025)
Tässä tutkielmassa analysoidaan videosovellus Tiktokin merkitystä suomalaisten kansanedustajien poliittisessa viestinnässä. Tutkielman tarkoituksena on selvittää, miksi ja millä tavoin kansanedustajat käyttävät Tiktokia ja miten kyseinen sosiaalisen median alusta muovaa edustajien viestintää. Tutkielman aineistona on kahdeksan Tiktokia aktiivisesti käyttävän suomalaisen kansanedustajan teemahaastattelut. Lisäksi tutkielmassa on hyödynnetty datan keruuta Tiktokista ja määrällistä analyysia. Aineisto on kerätty keväällä 2024. Tutkimuksen teoriataustana on politiikan medioituminen sekä erityisesti sen alakäsitteet politiikan henkilöityminen, viihteellistyminen ja alustoituminen. Tutkielman perusteella noin puolet suomalaisista kansanedustajista käyttää Tiktokia, nuoret enemmän kuin vanhat. Alustan käyttö on yleisintä vasemmistoliiton, vihreiden ja perussuomalaisten kansanedustajien keskuudessa. Erityisesti perussuomalaisilla näyttää olevan Tiktokissa niin näkyvä rooli, että muiden puolueiden edustajat kokevat jääneensä alakynteen. Tiktokilla vaikuttaa olevan potentiaalia tasata politiikan voimasuhteita: alustalla menestyminen ei välttämättä edellytä esimerkiksi pitkää poliittista uraa tai puoluekoneiston tukea. Tutkimushaastattelujen perusteella kansanedustajat ovat varsin alustatietoisia. Vaikka Tiktok on monelle edustajista vielä melko uusi ja vieras viestintäkanava, edustajat hahmottavat, millä tavoin Tiktok eroaa muista sosiaalisen median alustoista ja millaisia haasteita ja mahdollisuuksia siihen liittyy. Tiktokin avulla kansanedustajat pyrkivät puhuttelemaan erityisesti nuorta yleisöä, jonka tavoittaminen muilla keinoin koetaan vaikeaksi. Lisäksi Tiktokin käyttöön motivoi pyrkimys saada näkyvyyttä omalle poliittiselle agendalle ja varmistaa, etteivät poliittiset vastustajat saa alustaa liiaksi haltuunsa. Kansanedustajien Tiktok-viestintä näyttää olevan vahvasti henkilöitynyttä. Puolueella ei ole juurikaan merkitystä sen kannalta, millaisia viestinnällisiä ratkaisuja kansanedustajat Tiktokissa tekevät. Tiktokin alkuperäinen rooli erityisesti viihteeseen keskittyneenä alustana ei näytä tehneen kansanedustajista viihdyttäjiä, vaan alustalla julkaistaan ennen kaikkea poliittista sisältöä. Politiikan alustoituminen näkyy tutkimushaastatteluissa erityisesti siinä, miten kansanedustajat kokevat Tiktokin muokkaavan keskustelukulttuuria. Edustajat kuvaavat, että alustalla menestyäkseen kannattaa suosia tavanomaista kärjekkäämpää tyyliä. Haastattelujen perusteella vaikuttaa siltä, että Tiktok voi muovata paitsi viestintää, myös itse päätöksentekoa: osa haastateltavista kertoi havainneensa, että eduskunnan istuntosalissa pidettäviä puheita kirjoitetaan yhä useammin sosiaalista mediaa silmällä pitäen. Haastatteluissa korostui Tiktokin rooli etupäässä yksisuuntaisena viestinnän areenana varsinaisen keskustelualustan sijaan. Tiktokin käyttöön liittyy haastattelujen perusteella ristiriitoja ja jännitteitä. Alustan mahdolliset tietoturvaongelmat ja poleeminen keskustelukulttuuri herättävät kansanedustajissa huolta. Samalla edustajat kuitenkin kokevat, ettei alustalta pois jättäytyminen ole medioituneen politiikan aikakaudella hyvä vaihtoehto.
Keywords: sosiaalinen media, Tiktok, politiikka, media, viestintä, politiikan medioituminen, kansanedustajat