Kansainvälisen kaupan arvoketjujen sääntely. Yhteiskuntavastuun ja ennakoivan oikeuden tarkastelua - Sorsa, Kaisa (fi=Turun yliopisto|en=University of Turku|, 2011)
Tausta Kansainvälinen kauppa on globaalia toimintaa, jossa tavaroiden ja palveluiden tuottaminen ja kuluttaminen on jakautunut maapallon eri osiin. Arvoketjukäsitteellä korostetaan eri toimijoiden panosta lopputuotteen valmistamiseksi, sekä yhteisten tavoitteiden merkitystä. Toimijaverkostot ovat moni-ilmeisiä ja monimutkaisia. Globaalin kaupan toinen tärkeä piirre on yhteiskuntavastuu, joka tulee esiin niin yksityisen kuin julkisen sektorin toiminnassa. Sen toteuttaminen asettaa suuria haasteita sekä yksityisen että julkisen sektorin toimijoille. Kansallisvaltion mahdollisuudet hallita globaaleja kaupan arvoketjuja julkisella sääntelyllä on osoittautunut ongelmalliseksi. Tutkimuskysymykset Tämä tutkimus on oikeustieteen alaan kuuluva sääntelytutkimuksen artikkeliväitöskirja, joka on tutkimusotteeltaan poikkitieteellinen. Tutkimus pyrkii kaikkiaan valaisemaan yksityisen sääntelyn käyttömahdollisuuksia ja rajoituksia elinkeinotoiminnassa. Keskeisessä roolissa oikeustieteen rinnalla on liiketaloustieteen tutkimus. Tutkimuskysymykset ovat ensinnäkin, mistä nousee kansainvälistä kauppaa koskeva yksityisen sääntelyn tarve ja toiseksi, mikä motivoi yrityksiä yksityiseen sääntelyyn tai itsesääntelyyn. Lopuksi pohditaan, miten lainsäätäjän tulisi suhtautua yksityiseen sääntelyyn. Tutkimuskysymyksiin vastaamalla syvennetään ja täsmennetään oikeustieteen piirissä tehtävää tutkimusta ennakoivasta oikeudesta. Menetelmät ja aineistot Tutkimus on oikeusvertaileva tutkimus, jossa pääpaino on yksityisessä sääntelyssä. Tutkimusaineisto nojautuu eri tieteenaloilla tehtyihin sekä kvalitatiivisiin että kvantitatiivisiin empiirisiin sääntelyjärjestelmien käyttöä ja toimivuutta koskeviin tutkimuksiin sekä tutkijan tekemään 42:en, metsäsektorin, elintarvikealan, vaatetusalan sekä vähittäiskaupan piirissä käytössä olevan sääntelyjärjestelmän analyysiin. Johtopäätökset Yksityisen sääntelyn tarve nousee tarpeesta hallita globaaleja arvoketjuja kohti yhteisiä tavoitteita. Tulevan lainsäädännön uhan sijasta yrityksiä motivoi yksityiseen sääntelyyn kilpailuedun tavoitteluun liittyvät tekijät. Koska kilpailuetuun yhä yleisemmin sisältyy yhteiskuntavastuullisuus, ovat yritysten tavoitteet ja julkisen sektorin tavoitteet lähentyneet. Erilaisten kansalaisjärjestöjen rooli kasvaa koko ajan. Ne osallistuvat vahvasti niin yksityisen sääntelyn laadintaan kuin myös sääntöjen valvontaan. Yksityisen sääntelyn tavoitteet ovat aiemmin liittyneet ympäristönsuojelun painottamiseen ja elintarviketurvallisuuteen erityisesti metsäsektorilla ja elintarvikealalla, myöhemmin sosiaalisen vastuullisuuden parantaminen on myös tullut painokkaammin esiin. Kansainvälisen kaupan piirissä syntynyttä yksityisen sääntelyn ilmiötä kuvataan tässä ennakoiva oikeus –käsitteellä. Aiempi tutkimus rajoittui tarkastelemaan ilmiötä vain ennakoivana lähestymistapana oikeuteen. Tässä painopiste on sen sijaan ennakoivan lähestymistavan avulla aikaansaaduissa sääntelyn välineissä ja lopputuloksissa: mahdollistavassa, valtaistavassa, dynaamisessa ja käyttäjäystävällisessä oikeudessa, jonka avulla luodaan mahdollisuuksia, ennalta ehkäistään ja hallitaan riskejä eikä pelkästään ratkaista jo syntyneitä ongelmia. Käsitteen sisältöä avataan tutkimuksessa sekä sääntelyjärjestelmien sisällöllisen tarkastelun että prosessiin liittyvän tarkastelun avulla.

Regulation of Global Value Chains: Examining Corporate Social Responsibility and Proactive Law International trade is global business in which production and consumption of products take place in different parts of the world. Value chain concept is used to describe how different value chain actors add value to the commodity and how the common goals are created and managed in value chain. Value chain networks are varied and complex. Another common feature of global business is corporate social responsibility which challenges both private sector and public sector actors. The traditional way of managing global value chains using public regulation produced by states is problematic. Research questions This research is a doctor of laws dissertation in the field of regulatory studies. It can be described as a cross-disciplinary work. The overall aim of the research is to illuminate the usability and restrictions of private regulation in commercial activity. Research on business economics plays central role in addition to legal research. Three research questions were set out: first, from where the need for private regulation of global business arises, secondly, what motivates companies to self- or private regulation. Finally, what role should public sector law makers play in this context? By answering these questions we will deepen and clarify the content of the so called proactive law research carried out in the Nordic legal research field. Research methods and materials The research is comparative law research and the main focus is in private regulation. The research material is partly based on secondary data, carried out in different disciplines about the usability and experiences of private regulation. Comparison is also made between 42 different private and self-regulation schemes. These schemes are from forest and foodstuffs industries, from retail business and textile industry. Conclusions The need for private regulation arises from the need to manage global value chains towards the common goals of the value chain. Instead of the threat of new legislation, the motivation for self- and private regulation arises from the drivers behind competitive advantage. As corporate social responsibility is a common nominator of competitiveness for many companies, also the interests of public and private sector have drawn closer. The role of non-governmental-organisations has risen in the regulatory field, both in standardsetting and in monitoring them. The focus of private regulation has so far been on environmental issues, especially in forest and foodstuffs industry but recently also social issues have become more on the agenda in all the above mentioned industries. Proactive law research has previously focused only on proactive approach to law. This research focuses on the outcomes which can be reached by using proactive approach: they are enabling, empowering, dynamic and user friendly private and public regulations which enable new business opportunities, prevent risks to emerge instead only resolving problems. The content of the proactive law concept is explained with several examples of private regulation.