Yritysten reaktiot sääntelymuutoksiin : CSRD-direktiivin täytäntöönpanon vaikutus suomalaisten pörssiyritysten kestävyysraporteissa - Lagerstam, Ulrika (My University, 2026)
Yritykset voivat reagoida sääntelymuutoksiin hyvin eri tavoin. Aikaisemmat sääntelymuutokset osoittavat, että ei ole vain yhtä tapaa reagoida muutostilanteissa. On kuitenkin todettu, että samantyyliset ja samalla toimialalla toimivilla yrityksillä on taipumus toimia samalla tavalla. Tämä ilmiö voidaan linkittää institutionaaliseen teoriaan. Merkittävä sääntelymuutos, joka on täytäntöönpantu Suomessa vuonna 2024, liittyy kestävyysraportointiin. Euroopan unionin kestävyysraportointidirektiivi, CSRD-direktiivi, korvaa aikaisemmin voimassa olleen direktiivin, NFRD-direktiivin. Tällä hetkellä voimassa oleva direktiivi velvoittaa yrityksiä raportoimaan kestävyysseikoista tiettyjen edellytysten täyttyessä. Aihe on hyvin uusi, sillä suuret pörssiyritykset ovat tehneet kestävyysraportteja CSRD-direktiivin mukaisesti ensimmäisen kerran vuoden 2024 tilikauden osalta. Tutkielman tarkoituksena on selvittää, miten yritykset ovat ennen CSRD-direktiiviä raportoineet kestävyysseikoista ja miten tämä on muuttunut uuden direktiivin myötä. Päätutkimuskysymyksenä on se, miten suomalaiset pörssiyritykset reagoivat sääntelymuutoksiin. Tutkielmassa halutaan selvittää, toimivatko yritykset samalla tavalla ja saavatko ne vaikutteita toisilta samalla toimialalla toimivilta yrityksiltä. Työ koostuu käsiteanalyyttisestä tutkimusotteesta, jossa käsitellään institutionaalista teoriaa, sääntelyä ennen CSRD-direktiiviä sekä CSRD-direktiiviä ja siihen liittyviä asioita. Tutkielman empiirinen osuus on yhdistelmä sisältö- ja dokumenttianalyysia. Tutkimuksessa tarkastellaan neljän suomalaisen pörssiyhtiön kestävyysraportteja vuosien 2020–2024 tilikausien osalta. Empiirisessä osuudessa pyritään selvittämään ja nostamaan esille, minkälaisia muutoksia raporttien rakenteeseen ja sisältöön on tullut. Lisäksi halutaan selvittää, minkälaisia muutoksia raportointikehysten muuttuminen on saanut aikaiseksi. Tutkielman tutkimus pyrkii tuomaan esille, onko näiden pörssiyritysten kestävyysraportoinnissa viitteitä institutionaalisesta teoriasta ja sitä, miten yritykset reagoivat sääntelymuutoksien yhteydessä. Tutkielman empiirinen osuus osoitti, että tarkastelun kohteena olleet suomalaiset pörssiyritykset pääasiassa laajensivat kestävyysraportointiaan ennen raportointikehysten muuttumista eli ennen CSRD-direktiivin velvoitteita. Tutkimuksessa kuitenkin ilmeni, etteivät nämä yritykset raportoineet ennakoivasti CSRD-direktiivin mukaisesti ennen kuin vuoden 2024 tilikauden osalta, kun laki näin velvoitti. On olennaista nostaa esille, että pääasiassa CSRD-direktiiviin velvoitteiden lisäksi tutkimuksen pörssiyritykset toivat raporteissaan esille oma-aloitteisesti ylimääräistä tietoa muun muassa muita standardeja seuraten. Samanlaiset toimintatavat tutkimuksen yritysten välillä osoittavat, että institutionaalinen teoria pätee myös kestävyysraportointiin liittyvissä asioissa. Tulevina vuosina on mahdollista paremmin tutkia, miten näiden yritysten CSRD-direktiivin mukainen kestävyysraportointi kehittyy, kun käytäntöjen vertailu ja jäljittely yritysten välillä on mahdollista ja helpompaa.
Keywords: institutionaalinen teoria, CSRD-direktiivi, ESRS-standardit, sääntelymuutos, kestävyysraportointi