Sukupuolitietoinen ohjaus yläkoulun ja toisen asteen opettajien ja opinto-ohjaajien käsityksissä - Numme, Jenni (My University, 2025)
Tämän tutkimuksen tarkoituksena on selvittää yläkoulun ja toisen asteen opettajien ja opinto-ohjaajien käsityksiä tasa-arvosta yhteiskunnassa ja koulussa. Lisäksi tavoitteena on kuvata ja jäsentää tutkimusjoukon käsityksiä sukupuolitietoisesta ohjauksesta tasa-arvon edistäjänä koulun toimintakulttuurissa yläkoulussa ja toisella asteella. Tutkimuksen teoreettinen viitekehys perustuu aiempaan kotimaiseen ja kansainväliseen kirjallisuuteen ja tutkimukseen, jotka käsittelevät ohjausta, sukupuolta, tasa-arvoa ja sukupuolitietoista ohjausta. Tutkimus on luonteeltaan kvalitatiivinen ja perustuu hermeneuttiseen tiedonintressiin. Tutkimus on toteutettu fenomenografista tutkimusmetodia ja analyysiä hyödyntäen. Tutkimuksen aineisto perustuu Potentiaali-hankkeessa 1.4.2019–30.6.2022 kerättyyn puolistrukturoidun teemahaastattelun aineistoon. Tähän tutkimukseen on valikoitunut kymmenen opettajaa ja opinto-ohjaajaa, jotka ovat osallistuneet haastatteluun. Tutkimuksen luotettavauuden arvioinnissa on kiinnitetty huomiota tutkijan omaan hallittuun subjektiivisuuteen tutkimuksen edetessä. Analyysin tuloksena on muodostettu kymmenen kuvauskategoriaa, jotka kuvaavat opettajien ja opinto-ohjaajien erilaisia käsityksiä yhteiskunnan ja koulun tasa-arvosta. Näistä on muodostettu kolme kuvauskategoriajärjestelmää. Yhtäläiset oikeudet, eroihin perustuva tasa-arvo ja moninainen tasa-arvo kuvaavat tutkimusjoukon käsityksiä sukupuolten välisestä tasa-arvosta yhteiskunnassa. Kuvauskategoriat sukupuolittuneet yleistykset koulun arjessa, sukupuoli valintoja ohjaavana tekijänä sekä koulun toimintaympäristö, liikuntatunnit, tilat ja materiaalit muodostavat kuvauskategoriajärjestelmän Koulu ja kouluyhteisö tasa-arvoon kasvattajina. Opettajien ja opinto-ohjaajien käsitykset sukupuolitietoisesta ohjauksesta tasa-arvon edistäjänä koulun toimintakulttuurissa koostuvat neljästä kuvauskategoriasta. Nämä ovat sukupuoli käsitteenä ja ohjauksessa, tasa-arvoa edistävä työote, työyhteisön ajattelu- ja toimintatavat sekä holistisen ajattelumallin toteutuminen työyhteisössä. Tutkimuksen keskeisinä tuloksina voidaan todeta, että opettajat ja opinto-ohjaajat tiedostavat melko hyvin tasa-arvoon kytkeytyvät yhteiskunnan haasteet arjessa ja työelämässä. Koulussa heidän toiminnanteoriansa ovat kuitenkin osittain ristiriidassa, ja tasa-arvo ja sukupuolitietoisuus ilmenevät pääasiassa sukupuolineutraaliutena. Ohjauksessa opettajat ja opinto-ohjaajat kokevat erityisesti vaikeaksi segregaation purkuun kytkeytyvät sekä sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöihin kuuluvien kanssa käytävät keskustelut. Aineistosta ilmenee, että opetussuunnitelma, ohjaussuunnitelma ja tasa-arvosuunnitelma ovat heille osittain vieraita, ja tasa-arvosuunnitelmien laadinnassa on puutteita. Opettajien ja opinto-ohjaajien mukaan holistinen ohjaus ei toteudu toivotulla tavalla. Sukupuolitietoisen ajattelutavan kehittämiseksi ja ohjauksen varmistamiseksi tulisi tulevaisuudessa panostaa opettajankoulutukseen sekä opettajien ja opinto-ohjaajien täydennyskoulutukseen. Tutkimustulosten perusteella opettajat ja opinto-ohjaajat kaipaavat erityisesti tukea holistiseen ohjaukseen ja tasa-arvon toteutumiseen koko koululta, etenkin johdolta. Hyvän ohjauksen kriteerien mukaisen, eettisesti kestävän ja sukupuolitietoisen ohjauksen toteutumiseksi opettajien ja opinto-ohjaajien tulisi tarkastella säännöllisesti omia reflektointitaitojaan ja omaa ohjaustoimintaansa. Tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää keskustelun avauksena sukupuolitietoisen ohjauksen tutkimuksessa tai motivaationa yläkoulun ja toisen asteen sukupuolitietoisen ohjauksen toteutumisen tarkastelussa.
Keywords: Asiasanat: oppilaanohjaus, opinto-ohjaus, segregaatio, sukupuoli, sukupuolitietoinen ohjaus, sukupuolitietoisuus, tasa-arvo, tasa-arvotietoinen ohjaus, tasa-arvotietoisuus, uraohjaus