Venäjän kielen kontaktivaikutus 1800-luvun alun tverinkarjalan čče-johtimisessa refleksiivistössä tverinkarjalaksi 1800-luvun alussa käännetyn Markuksen evankeliumitekstin perusteella - Paalamo, Katerina (My University, 2020)
Tässä pro gradu -tutkielmassani tarkastelen 1800-luvun alussa tverinkarjalaksi käännetyn Markuksen evankeliumitekstin perusteella sitä, kuinka venäjän kieli on vaikuttanut 1800- luvun alkuun tultaessa tverinkarjalan čče-johtimiseen refleksiivistöön. Evankeliumiteksti on tverinkarjalaisen papin Grigori Vvedenskin kääntämä, ja se on yksi tverinkarjalan vanhimmista kielenmuistomerkeistä. Tutkimuksen lähtöhypoteesi on se, että venäjän kielen on täytynyt vaikuttaa jo 1800-luvun alkuun tultaessa 16oo-luvulla Sisä-Venäjälle paenneiden karjalaisten kieleen. Johdin -čče- on omaperäinen kielenaines, joka on yhteinen tverinkarjalassa ja rajakarjalaismurteissa. Jälkimmäisten refleksiivistössä sen käyttö on harvinaista. Sen sijaan tverinkarjalassa se on pyrkinyt leviämään koko refleksiiviparadigmaan ja yleistämään käyttöään venäjän ся-verbien tavoin. Tutkimusasetelma on haasteellinen, sillä aineistoni on vanha, lähdetekstiuskollisen aikakauden käännös, jolla on lisäksi kaksi lähdetekstiä, venäjän- sekä kirkkoslaavinkielinen. Keskeisenä menetelmänä tutkielmani eri vaiheissa on ollut kieltenvälinen vertailu. Olen pyrkinyt näkemään käännösvaikutuksen lävitse tekemällä erilaisia yleistyksiä muotoaineksen käytössä. Aineistoni perusteella venäjän kielen kontaktivaikutus tverinkarjalan čče-johtimisessa refleksiivistössä näyttää 1800-luvulle tultaessa ilmeiseltä. Suhteessa verrattain lyhyeen aineistoon käyttö on yleistä ja monipuolista. Aineisto sisältää esimerkkejä kaikista persoonamuodoista sekä myös nominaalimuotoja. Keskeistä muotoainesta laajempia yksikköjä koskevaa käyttöä tarkasteltaessa käännösvaikutuksen määrä kasvaa ja kontaktiteoriaan perustuvan selityksen voima heikkenee.
Keywords: kielikontaktit, venäjän kieli, karjalan kieli, tverinkarjala, refleksiivit