Videofasilitoitu ryhmäskeematerapia tunne-elämältään epävakaiden nuorten vanhemmille : Laadullinen kuvaileva tutkimus - Lamminen, Anna (My University, 2026)
Tunne-elämältään epävakaa persoonallisuus, eli epävakaa persoonallisuus on vakava mielenterveydellinen häiriö, jonka piirteet ilmenevät tavallisesti jo nuoruusiässä. Vanhemmuuden ongelmat altistavat epävakaan persoonallisuuden kehittymiselle. Epävakaiden nuorten vanhemmille suunnatuilla ryhmämuotoisilla hoitomalleilla on osoitettu olevan monia hyötyjä niin vanhemmille, kuin heidän nuorilleen. Videofasilitoidussa ryhmäskeematerapiassa skeematerapian teoriaan yhdistetään itsereflektoinnin työkaluina ryhmään osallistujien itsestään ryhmäkäyntien välissä kuvaamia videoita. Videofasilitoinnin on todettu antavan osallistujille uuden näkökulman itseensä, parantaneen itsehavainnointia ja käyttäytymistaitoja sekä helpottaneen merkittävästi osallistujien oirekuvaa. Tämä pro gradu -tutkielma on osa Turun yliopistossa toteutettavaa RCT-tutkimusta videofasilitoidun ryhmäskeematerapian tehosta nuorten tunne-elämän epävakaan persoonallisuuden piirteisiin. Koska kyseinen menetelmää ei ole käytetty aiemmin vanhemmille suunnatussa ryhmässä, oli tämän tutkielman tarkoituksena tutkia vanhempien, ryhmää ohjanneiden terapeuttien ja nuorisopsykiatrian työntekijöiden kokemuksia vanhemmille suunnatusta videofasilitoidusta ryhmäskeematerapiasta ennen RCT-tutkimuksen alkua. Tavoitteena oli tuottaa tietoa osallistujien kokemuksista vanhempainryhmän jatkokehittämiseksi.Tämä tutkielma toteutettiin laadullisena kuvailevana tutkimuksena. Aineisto kerättiin puolistrukturoiduilla haastatteluilla tarkoituksenmukaisesti valituilta vanhemmilta (n=3), ryhmäterapeuteilta (n=2) ja nuorisopsykiatrian työntekijöiltä (n=4). Haastattelut toteutettiin ryhmän päättymisen jälkeen. Aineisto analysoitiin induktiivisella sisällönanalyysillä. Tulosten mukaan vanhemmille suunnatun videofasilitoidun ryhmäskeematerapian hyötyjä olivat videofasilitoinnin tarjoama vaihtoehtoinen näkökulma itseen sekä puhumisen ja oman tilanteen prosessoinnin helpottuminen. Muita hyötyjä olivat vertaistuki ja hyvä ryhmähenki, vanhempien tarpeisiin keskittyminen ja tiedon lisääminen. Myös haasteita itsensä kuvaamisessa ja videoiden merkityksen tavoittamisessa havaittiin. Ryhmään osallistumisen myötä vanhempien käsitys heidän omasta tilanteestaan muuttui ja vanhempien itsetietoisuus vahvistui. Lisäksi vanhemman ja nuoren suhteissa havaittiin jonkin verran kehitystä. Sen sijaan moodien sisäistäminen oli vanhemmilla vähäistä. Vanhemmille suunnattu videofasilitoitu ryhmäskeematerapia vaikuttaa hyödyttäneen vanhempia. Lisätutkimuksia kuitenkin tarvitaan ilmenneiden haasteiden huomioimiseksi ja videoiden käytön vanhemmille tuoman hyödyn määrittelemiseksi.

Borderline personality disorder (BPD) is a serious mental health problem, which features usually appear in adolescence. Poor parenting exposes the development of BPD. Group-based methods aimed at parents of adolescents with BPD features have shown to have many benefits for parents and for their adolescents. In Video Facilitated Group Schema Therapy (VF-GST) participants record videos between therapy sessions, and these videos are used as self-reflective tools in group sessions combined with the theory of schema therapy. Video facilitation has shown to give participants an alternative perspective for themselves, improved their self-perception and behavioral skills leading to significant symptom relief. This master’s thesis is part of the RCT study of Turku University that aims to research the use of the VF-GST in a group of adolescents with borderline personality features. Since this method is novel as a parent group, the purpose of this thesis was to investigate the first experiences of VF-GST from parents, group therapists and adolescent psychiatric employees’ point of views before the actual RCT study. The aim of this thesis was to provide information on the experiences of participants for the further development of VF-GST for parents. A qualitative approach was used. Semi-structured interviews of purposive sampled parents (n=3), group therapists (n=2), and employees (n=4) from Adolescent Psychiatric unit were conducted after the group ended. Data was analyzed using inductive content analysis. As results of VF-GST, video facilitation provided parents with an alternative perspective for themselves, and eased speaking and processing situations. In addition, peer support and good team spirit, focusing on the parents’ needs, and increasing parental knowledge were noticed as the benefits of the group. However, challenges in recording self, internalizing the purpose of the videos, and in timing of the group appeared. As parental outcomes, parents’ perception of their situation change, their self-awareness strengthened, and their parent-adolescent relationship and parenthood improved to some extent. Parents internalization of modes, instead, remained low. The use of VF-GST for parents appeared to be beneficial for parents, yet challenges that require further consideration emerged. More research is needed to determine the benefit of the use of video facilitation on parents.
Keywords: Tunne-elämältään epävakaa persoonallisuus; epävakaa persoonallisuus; nuoruus; nuori; videofasilitointi; skeematerapia; ryhmäskeematerapia; vanhempi; vanhemmuus